# Europos Sąjungos C 425/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 425 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. spalio 20d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 425

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. spalio 20d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2020–2021 M. SESIJA2020 m. lapkričio 23–26 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2020–2021 M. SESIJA2020 m. lapkričio 23–26 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis |
| 2021/C 425/01 | 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl benamystės lygio mažinimo ES (2020/2802(RSP)) | 2 |
| 2021/C 425/02 | 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šengeno sistemos ir priemonių, kurių imtasi per COVID-19 krizę (2020/2801(RSP)) | 7 |
| | 2020 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 425/03 | 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Tvaresnės bendros rinkos verslui ir vartotojams kūrimas (2020/2021(INI)) | 10 |
| 2021/C 425/04 | 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl produktų saugos bendrojoje rinkoje klausimo sprendimo (2019/2190(INI)) | 19 |
| 2021/C 425/05 | 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo (2020/2009(INI)) | 28 |
| 2021/C 425/06 | 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos pramonės strategijos (2020/2076(INI)) | 43 |
| 2021/C 425/07 | 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 protrūkio pasekmių užsienio politikai (2020/2111(INI)) | 63 |
| 2021/C 425/08 | 2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi veiksmingumo ir pagalbos efektyvumo gerinimo (2019/2184(INI)) | 73 |
| | 2020 m. lapkričio 26 d., penktadienis |
| 2021/C 425/09 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2020/2853(RSP)) | 87 |
| 2021/C 425/10 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo karbendazimas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, projekto (D069099/01 – 2020/2852(RSP)) | 92 |
| 2021/C 425/11 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija EP rinkimų rezultatų apžvalga (2020/2088(INI)) | 98 |
| 2021/C 425/12 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018–2019 m. metinio pranešimo dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2019/2199(INI)) | 107 |
| 2021/C 425/13 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Alžyre, ypač žurnalisto Khaledo Drareni atvejo (2020/2880(RSP)) | 126 |
| 2021/C 425/14 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Etiopijoje (2020/2881(RSP)) | 132 |
| 2021/C 425/15 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų Baltarusijoje, ypač Ramano Bandarenkos nužudymo (2020/2882(RSP)) | 137 |
| 2021/C 425/16 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didėjančios įtampos Varošoje po neteisėtų Turkijos veiksmų ir neatidėliotinos būtinybės atnaujinti derybas (2020/2844(RSP)) | 143 |
| 2021/C 425/17 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl draudimo, de facto taikomo teisei į abortą Lenkijoje (2020/2876(RSP)) | 147 |
| 2021/C 425/18 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prekybos politikos peržiūros (2020/2761(RSP)) | 155 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis |
| 2021/C 425/19 | 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Julią Laffranque Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigto komiteto nare (2020/2238(INS)) | 161 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis

2021/C 425/01

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl benamystės lygio mažinimo ES (2020/2802(RSP))

2

2021/C 425/02

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šengeno sistemos ir priemonių, kurių imtasi per COVID-19 krizę (2020/2801(RSP))

7

2020 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis

2021/C 425/03

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Tvaresnės bendros rinkos verslui ir vartotojams kūrimas (2020/2021(INI))

10

2021/C 425/04

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl produktų saugos bendrojoje rinkoje klausimo sprendimo (2019/2190(INI))

19

2021/C 425/05

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo (2020/2009(INI))

28

2021/C 425/06

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos pramonės strategijos (2020/2076(INI))

43

2021/C 425/07

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 protrūkio pasekmių užsienio politikai (2020/2111(INI))

63

2021/C 425/08

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi veiksmingumo ir pagalbos efektyvumo gerinimo (2019/2184(INI))

73

2020 m. lapkričio 26 d., penktadienis

2021/C 425/09

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2020/2853(RSP))

87

2021/C 425/10

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo karbendazimas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, projekto (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

92

2021/C 425/11

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija EP rinkimų rezultatų apžvalga (2020/2088(INI))

98

2021/C 425/12

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018–2019 m. metinio pranešimo dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2019/2199(INI))

107

2021/C 425/13

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Alžyre, ypač žurnalisto Khaledo Drareni atvejo (2020/2880(RSP))

126

2021/C 425/14

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Etiopijoje (2020/2881(RSP))

132

2021/C 425/15

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų Baltarusijoje, ypač Ramano Bandarenkos nužudymo (2020/2882(RSP))

137

2021/C 425/16

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didėjančios įtampos Varošoje po neteisėtų Turkijos veiksmų ir neatidėliotinos būtinybės atnaujinti derybas (2020/2844(RSP))

143

2021/C 425/17

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl draudimo, de facto taikomo teisei į abortą Lenkijoje (2020/2876(RSP))

147

2021/C 425/18

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prekybos politikos peržiūros (2020/2761(RSP))

155

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis

2021/C 425/19

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Julią Laffranque Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigto komiteto nare (2020/2238(INS))

161

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. lapkričio 23 d., antradienis |
| 2021/C 425/20 | 2020 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (įrodymų rinkimas) (nauja redakcija) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD)) | 162 |
| 2021/C 425/21 | 2020 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (nauja redakcija) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD)) | 163 |
| | 2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis |
| 2021/C 425/22 | 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE)) | 164 |
| 2021/C 425/23 | 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD)) | 166 |
| 2021/C 425/24 | 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD)) | 168 |
| 2021/C 425/25 | 2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti kolektyvinius vartotojų interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD)) | 170 |
| | 2020 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 425/26 | 2020 m. lapkričio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant padėti ekonomikai atsigauti nuo COVID-19 pandemijos iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/65/ES nuostatos dėl informacijos teikimo reikalavimų, produktų valdymo ir pozicijų apribojimų (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))9 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip | 171 |
| | 2020 m. lapkričio 26 d., penktadienis |
| 2021/C 425/27 | P9_TA(2020)0324Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymas ***I2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymo (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymo | 184 |
| 2021/C 425/28 | P9_TA(2020)0333Tam tikriems produktams taikomų muitų panaikinimas ***I2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikriems produktams taikomų muitų panaikinimo (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl tam tikroms prekėms taikomų muitų panaikinimo | 185 |
| 2021/C 425/29 | P9_TA(2020)0334Sąjungos bendrasis tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimas ***I2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Sąjungos bendrojo tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimo suteikimo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009 (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo dėl Sąjungos bendrojo tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimo suteikimo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 IIa priedas | 186 |
| 2021/C 425/30 | 2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl reaguojant į COVID 19 pandemiją nustatomų su pridėtinės vertės mokesčiu susijusių laikinųjų priemonių, taikomų vakcinoms nuo COVID 19 ir in vitro diagnostikos medicinos priemonėms, keičiama Tarybos direktyva 2006/112/EB (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS)) | 187 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2020 m. lapkričio 23 d., antradienis

2021/C 425/20

2020 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (įrodymų rinkimas) (nauja redakcija) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

162

2021/C 425/21

2020 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (nauja redakcija) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

163

2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis

2021/C 425/22

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

164

2021/C 425/23

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

166

2021/C 425/24

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

168

2021/C 425/25

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti kolektyvinius vartotojų interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

170

2020 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis

2021/C 425/26

2020 m. lapkričio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant padėti ekonomikai atsigauti nuo COVID-19 pandemijos iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/65/ES nuostatos dėl informacijos teikimo reikalavimų, produktų valdymo ir pozicijų apribojimų (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))9 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip

171

2020 m. lapkričio 26 d., penktadienis

2021/C 425/27

P9_TA(2020)0324Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymas ***I2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymo (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymo

184

2021/C 425/28

P9_TA(2020)0333Tam tikriems produktams taikomų muitų panaikinimas ***I2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikriems produktams taikomų muitų panaikinimo (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl tam tikroms prekėms taikomų muitų panaikinimo

185

2021/C 425/29

P9_TA(2020)0334Sąjungos bendrasis tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimas ***I2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Sąjungos bendrojo tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimo suteikimo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009 (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo dėl Sąjungos bendrojo tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimo suteikimo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 IIa priedas

186

2021/C 425/30

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl reaguojant į COVID 19 pandemiją nustatomų su pridėtinės vertės mokesčiu susijusių laikinųjų priemonių, taikomų vakcinoms nuo COVID 19 ir in vitro diagnostikos medicinos priemonėms, keičiama Tarybos direktyva 2006/112/EB (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

187

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2021 10 20

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2020–2021 M. SESIJA

2020 m. lapkričio 23–26 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/2

---

P9_TA(2020)0314

Benamystės lygio mažinimas Europos Sąjungoje

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl benamystės lygio mažinimo ES (2020/2802(RSP))

(2021/C 425/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 9 ir 151 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 9 ir 151 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjį pasaulio lyderių priimtus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), kuriems pritarė Taryba, ypač į 1, 3, 8 ir 11 tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjį pasaulio lyderių priimtus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), kuriems pritarė Taryba, ypač į 1, 3, 8 ir 11 tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 straipsnį dėl nediskriminavimo, 26 straipsnį dėl neįgaliųjų integravimo ir 34 straipsnio 3 dalį dėl to, kad Sąjunga pripažįsta ir gerbia teisę į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 straipsnį dėl nediskriminavimo, 26 straipsnį dėl neįgaliųjų integravimo ir 34 straipsnio 3 dalį dėl to, kad Sąjunga pripažįsta ir gerbia teisę į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu,

| — | atsižvelgdamas į 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytą Europos socialinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytą Europos socialinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 19 principą dėl būsto ir paramos benamiams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 19 principą dėl būsto ir paramos benamiams,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 25 d. ES lygmeniu nustatytas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl būsto visose 28 valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 25 d. ES lygmeniu nustatytas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl būsto visose 28 valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į Ženevos JT tvaraus būsto chartiją ir jos tikslą visiems užtikrinti galimybę gauti deramą, tinkamą, įperkamą ir sveiką būstą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ženevos JT tvaraus būsto chartiją ir jos tikslą visiems užtikrinti galimybę gauti deramą, tinkamą, įperkamą ir sveiką būstą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją Nr. 0546/2020 ir keletą kitų peticijų, kuriose išreikštas susirūpinimas dėl daugiau kaip 4 milijonų benamių ES piliečių situacijos, ir kadangi teigiama, jog benamių skaičius ES per pastaruosius 10 metų išaugo daugiau kaip 70 procentų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją Nr. 0546/2020 ir keletą kitų peticijų, kuriose išreikštas susirūpinimas dėl daugiau kaip 4 milijonų benamių ES piliečių situacijos, ir kadangi teigiama, jog benamių skaičius ES per pastaruosius 10 metų išaugo daugiau kaip 70 procentų;

| B. | kadangi benamystė yra tiesiogiai susijusi su sunkumais naudojantis kitomis pagrindinėmis teisėmis, tokiomis kaip prieiga prie sveikatos priežiūros, ir benamiai dažnai tampa neapykantos nusikaltimų ir smurto, įskaitant socialinį stigmatizavimą, aukomis; |
| --- | --- |

B.

kadangi benamystė yra tiesiogiai susijusi su sunkumais naudojantis kitomis pagrindinėmis teisėmis, tokiomis kaip prieiga prie sveikatos priežiūros, ir benamiai dažnai tampa neapykantos nusikaltimų ir smurto, įskaitant socialinį stigmatizavimą, aukomis;

| C. | kadangi šiose peticijose raginama, kad Europos Sąjunga nieko nepaliktų nuošalyje ir patvirtintų skubius suderintus veiksmus, kuriais būtų imamasi prevencinių priemonių siekiant tvariai mažinti benamystės riziką ir mastą; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiose peticijose raginama, kad Europos Sąjunga nieko nepaliktų nuošalyje ir patvirtintų skubius suderintus veiksmus, kuriais būtų imamasi prevencinių priemonių siekiant tvariai mažinti benamystės riziką ir mastą;

| D. | kadangi žmogaus poreikių hierarchijoje būstas yra jo gyvenimo erdvė, suteikianti galimybę tenkinti kitus pagrindinius ir aukštesnius poreikius; |
| --- | --- |

D.

kadangi žmogaus poreikių hierarchijoje būstas yra jo gyvenimo erdvė, suteikianti galimybę tenkinti kitus pagrindinius ir aukštesnius poreikius;

| E. | kadangi Europos Sąjunga turėtų kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjunga turėtų kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą;

| F. | kadangi Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, socialinio būsto politika, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga; |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, socialinio būsto politika, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga;

| G. | kadangi ES nėra vienos, plačiai priimtos sąvokų „benamystė“ ir „atskirtis dėl būsto“ apibrėžties ir dėl to yra sudėtinga įvertinti benamystės mastą visose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES nėra vienos, plačiai priimtos sąvokų „benamystė“ ir „atskirtis dėl būsto“ apibrėžties ir dėl to yra sudėtinga įvertinti benamystės mastą visose ES valstybėse narėse;

| H. | kadangi per paskutinį dešimtmetį įvairiose ES valstybėse narėse išaugo benamystės lygis; kadangi tokį benamystės lygio išaugimą lemia didėjančios išlaidos būstui, ekonomikos krizės padariniai, socialinės apsaugos sumažinimas ir nepakankama prieš benamystę nukreipta politika daugelyje valstybių narių; kadangi antrąjį 2020 m. ketvirtį būsto kainos euro zonoje (19 euro zonos narių) išaugo 5 proc., o visose 27 ES valstybėse narėse – 5,2 proc., palyginti su tuo pačiu praėjusių metų ketvirčiu; |
| --- | --- |

H.

kadangi per paskutinį dešimtmetį įvairiose ES valstybėse narėse išaugo benamystės lygis; kadangi tokį benamystės lygio išaugimą lemia didėjančios išlaidos būstui, ekonomikos krizės padariniai, socialinės apsaugos sumažinimas ir nepakankama prieš benamystę nukreipta politika daugelyje valstybių narių; kadangi antrąjį 2020 m. ketvirtį būsto kainos euro zonoje (19 euro zonos narių) išaugo 5 proc., o visose 27 ES valstybėse narėse – 5,2 proc., palyginti su tuo pačiu praėjusių metų ketvirčiu;

| I. | kadangi būsto politika nepriskirta tiesioginei ES kompetencijai, tačiau ES gali daryti netiesioginį poveikį būsto sąlygoms valstybėse narėse reglamentais, pavyzdžiui, valstybės pagalbos taisyklių, mokesčių ir konkurencijos teisės srityse, taip pat rekomendacijomis, gairėmis ir panašiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

I.

kadangi būsto politika nepriskirta tiesioginei ES kompetencijai, tačiau ES gali daryti netiesioginį poveikį būsto sąlygoms valstybėse narėse reglamentais, pavyzdžiui, valstybės pagalbos taisyklių, mokesčių ir konkurencijos teisės srityse, taip pat rekomendacijomis, gairėmis ir panašiomis priemonėmis;

| J. | kadangi Europos socialinis fondas buvo įsteigtas siekiant pagerinti darbuotojų įsidarbinimo galimybes vidaus rinkoje ir taip prisidėti prie gyvenimo lygio gerinimo ir padėti benamiams apsigyventi socialiniame būste; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos socialinis fondas buvo įsteigtas siekiant pagerinti darbuotojų įsidarbinimo galimybes vidaus rinkoje ir taip prisidėti prie gyvenimo lygio gerinimo ir padėti benamiams apsigyventi socialiniame būste;

| K. | kadangi kitų Europos struktūrinių ir investicijų fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), lėšos naudojamos būsto projektams rengti ir skurstančių bendruomenių poreikiams tenkinti; |
| --- | --- |

K.

kadangi kitų Europos struktūrinių ir investicijų fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), lėšos naudojamos būsto projektams rengti ir skurstančių bendruomenių poreikiams tenkinti;

| L. | kadangi Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas remia valstybių narių veiksmus teikiant pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas remia valstybių narių veiksmus teikiant pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims;

| M. | kadangi benamystės klausimas vis dažniau minimas naujausiose Europos semestrų ataskaitose; |
| --- | --- |

M.

kadangi benamystės klausimas vis dažniau minimas naujausiose Europos semestrų ataskaitose;

| N. | kadangi nesėkmingai kovojant su benamyste patiriami socialiniai nuostoliai ypač dideli teisingumo ir sveikatos srityse; |
| --- | --- |

N.

kadangi nesėkmingai kovojant su benamyste patiriami socialiniai nuostoliai ypač dideli teisingumo ir sveikatos srityse;

| O. | kadangi gerovės politika, kuri grindžiama plačiomis universaliomis nuostatomis kartu su tinkamomis tikslinėmis priemonėmis, atlieka labai svarbų vaidmenį užkertant kelią benamystei; |
| --- | --- |

O.

kadangi gerovės politika, kuri grindžiama plačiomis universaliomis nuostatomis kartu su tinkamomis tikslinėmis priemonėmis, atlieka labai svarbų vaidmenį užkertant kelią benamystei;

| P. | kadangi apie COVID-19 krizės poveikį būsto įperkamumui ES surinkti duomenys rodo, kad vidutiniu laikotarpiu ekonomikos nuosmukis ir darbo vietų ir pajamų praradimas gali Europoje dar labiau padidinti per didelių išlaidų būstui ir benamystės rodiklius; |
| --- | --- |

P.

kadangi apie COVID-19 krizės poveikį būsto įperkamumui ES surinkti duomenys rodo, kad vidutiniu laikotarpiu ekonomikos nuosmukis ir darbo vietų ir pajamų praradimas gali Europoje dar labiau padidinti per didelių išlaidų būstui ir benamystės rodiklius;

| Q. | kadangi benamystės profilis keičiasi ir šiuo metu apima daugiau jaunimo ir vaikų, vyresnio amžiaus asmenų, migrantų, romų ir kitoms nepalankioje padėtyje esančioms mažumų grupėms priklausančių asmenų, o moterys ir šeimos vis dažniau susiduria su benamystės rizika; |
| --- | --- |

Q.

kadangi benamystės profilis keičiasi ir šiuo metu apima daugiau jaunimo ir vaikų, vyresnio amžiaus asmenų, migrantų, romų ir kitoms nepalankioje padėtyje esančioms mažumų grupėms priklausančių asmenų, o moterys ir šeimos vis dažniau susiduria su benamystės rizika;

| R. | kadangi galimybė turėti deramą būstą ir buvimas visuomenės dalimi yra labai svarbios sąlygos žmonėms siekiant išnaudoti visą savo potencialą ir prisidėti prie visuomenės gerovės; |
| --- | --- |

R.

kadangi galimybė turėti deramą būstą ir buvimas visuomenės dalimi yra labai svarbios sąlygos žmonėms siekiant išnaudoti visą savo potencialą ir prisidėti prie visuomenės gerovės;

| S. | kadangi benamystę paprastai lemia sudėtinga struktūrinių, institucinių ir asmeninių veiksnių sąveika; |
| --- | --- |

S.

kadangi benamystę paprastai lemia sudėtinga struktūrinių, institucinių ir asmeninių veiksnių sąveika;

| T. | kadangi benamystė ir atskirtis dėl būsto yra socialinė problema, kuriai reikėtų rasti nuolatinį sprendimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi benamystė ir atskirtis dėl būsto yra socialinė problema, kuriai reikėtų rasti nuolatinį sprendimą;

| U. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse benamystė ir su benamyste siejamas elgesys yra kriminalizuojami; |
| --- | --- |

U.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse benamystė ir su benamyste siejamas elgesys yra kriminalizuojami;

| V. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse benamiai pastogę nuolat gali gauti tik žiemos metu, bet ne nuolat visus metus; |
| --- | --- |

V.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse benamiai pastogę nuolat gali gauti tik žiemos metu, bet ne nuolat visus metus;

| W. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse vietos socialinės apsaugos tarnybos atlieka tik pasyvų vaidmenį padedant benamiams reintegruotis į visuomenę; |
| --- | --- |

W.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse vietos socialinės apsaugos tarnybos atlieka tik pasyvų vaidmenį padedant benamiams reintegruotis į visuomenę;

| 1. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl daugiau negu 4 milijonų benamių Europos Sąjungos piliečių padėties, nes dėl šiuo metu besitęsiančios sveikatos ir ekonomikos krizės daugiau žmonių netenka darbo ir tampa priklausomi nuo socialinės apsaugos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad galimybė turėti būstą yra pagrindinė žmogaus teisė, taikoma visiems žmonėms, ir ragina ES ir jos valstybes nares iki 2030 m. panaikinti benamystę Sąjungoje ir nustatyti šį tikslą ES lygmeniu; ragina Komisiją imtis ryžtingesnių veiksmų siekiant padėti valstybėms narėms mažinti ir panaikinti benamystę, nes tai yra vienas iš prioritetinių veiksmų įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą ir laikantis Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad nustatyta, jog benamystė yra viena iš sunkiausių skurdo ir nepritekliaus formų, ir kad ją reikia panaikinti vykdant tvarią tikslinę ir integruotą politiką, atsižvelgiant į individualius rizikos veiksnius (tokius kaip asmens pažeidžiamumas) ir struktūrinės rizikos veiksnius (tokius kaip būstas ir nedarbas); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti bendrą pagrindinę benamystės ES apibrėžtį ir suderintus rodiklius, kurie padėtų vienodai suprasti, sistemingai palyginti ir įvertinti benamystės mastą skirtingose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad per COVID-19 krizę Europos Parlamentas savo patalpose suteikė pastogę 100 benamių moterų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu stiprinti duomenų rinkimo mechanizmus, nes benamystės rodikliai galėtų būti sistemingai stebimi ES lygmeniu pasitelkiant tokias tarnybas kaip Eurostatas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano, kuris yra viena iš pavyzdinių Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų, rezultatus teikiant paramą ir sprendžiant šią padėtį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją pasiūlyti ES nacionalinių benamystės strategijų sistemą ir taip pat ragina valstybes nares, remiantis kai kurių valstybių narių gerąja patirtimi, taikyti principą „svarbiausia – būstas“, kuris padeda gerokai sumažinti benamystės mastą, nustatant ryžtingus veiksmų planus ir novatoriškus metodus; teigia, kad tokie novatoriški metodai yra grindžiami namų, kaip pagrindinės žmogaus teisės, samprata ir vėliau jais plėtojami platesni socialinės ir darbo integracijos būdai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą toliau siekti mažinti benamystę, įtraukiant šį tikslą į atitinkamas ES sektorių politikos sritis, visų pirma (bet ne tik) regionų vystymosi, sveikatos, žmogaus teisių, jaunimo, lyčių, migracijos ir integracijos sritis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares prisiimti pagrindinę atsakomybę kovojant su benamyste, imtis prevencijos ir ankstyvosios intervencijos veiksmų, kurie daugeliu atvejų yra ekonomiškai efektyviausia ir mažiausiai žalinga politika kovojant su benamyste, taip pat skirti svarbesnį vaidmenį regioninėms ir vietos socialinės apsaugos tarnyboms, kad jos padėtų benamiams reintegruotis į visuomenę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad rengiant ir įgyvendinant tokias strategijas būtinas tarpžinybinis ir tarpvyriausybinis bendradarbiavimas, taip pat pagrindinių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, ir ragina valstybes nares keistis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares ir Komisiją gerinti aktualių ir palyginamų duomenų rinkimą, įtraukiant akredituotas nevyriausybines organizacijas ir vietos valdžios institucijas, dirbančias skurdo ir socialinės atskirties mažinimo srityje ir teikiančias paslaugas asmenims, kuriems gresia benamystė, ir benamiams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | remia Socialinės apsaugos komiteto (SPC), kuriame valstybės narės kartu su Komisija sprendžia su benamyste susijusius klausimus taikydamos atvirąjį koordinavimo metodą, vykdomas užduotis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo Komisijos gerinti stebėseną ir valdymą ir toliau telkti finansavimą bei tęsti ES politiką, susijusią su benamyste; ragina Komisiją užtikrinti, kad regionai ir vietos valdžios institucijos naudotų ERPF lėšas socialiniam būstui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares sudaryti vienodas galimybes naudotis viešosiomis paslaugomis, pvz., sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares remti benamių integraciją į darbo rinką teikiant specializuotą ir individualizuotą paramą ir derinimo priemones, integruotas užimtumo programas ir mokymą, taip pat kitas pritaikytas ir tikslines programas, siekiant palengvinti benamių reintegraciją į darbo rinką; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad persvarstyta Jaunimo garantijų iniciatyva padėtų kovoti su jaunimo benamyste; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, kuriame būtų atsižvelgiama į pastabas, gautas konsultuojantis dėl 19 principo „Būstas ir parama benamiams“, įtraukiant jį į 2021 m. veiksmų planą, ir primygtinai ragina geriau pasinaudoti Europos semestru siekiant užtikrinti pažangą sprendžiant benamystės lygio ir atskirties dėl būsto problemas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad benamiams ir kitiems asmenims, kurių būsto padėtis nesaugi, dėl COVID-19 krizės kyla ypač didelis pavojus; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares įgyvendinti tikslines benamių apsaugos priemones, teikti finansinę paramą akredituotoms nevyriausybinėms organizacijoms ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms, taip pat remti vietos valdžios institucijas siekiant užtikrinti saugias erdves ir užkirsti kelią iškeldinimams; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares naudotis esamomis priemonėmis, taip pat priemonėmis pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, siekiant pagerinti namų ūkių, kuriuose nė vienas narys neturi darbo, užimtumo galimybes ir socialinę integraciją; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares skubiai spręsti benamystės problemą priimant ilgalaikes, bendruomenines, aprūpinimu būstu grindžiamas, integruotas nacionalines benamystės naikinimo strategijas, kaip skatinama ES socialinių investicijų dokumentų rinkinyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Tarybą reguliariai teikti informaciją apie šioje srityje pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares skatinti visų suinteresuotųjų subjektų socialinį dalyvavimą integruotose benamystės naikinimo strategijose, taip pat skatinti socialinį verslumą ir vidaus inovacijų veiklą, kad būtų pagerinta aktyvi benamių įtrauktis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares dekriminalizuoti benamystę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares užtikrinti nuolatinę prieigą prie skubios pastogės visoje Sąjungoje; tačiau pabrėžia, kad tai turėtų būti tik laikina priemonė ir kad tai nėra alternatyva struktūriniams sprendimams, pavyzdžiui, prevencijai ir tinkamo būsto bei socialinės paramos teikimui reaguojant į benamystę; |
| --- | --- |

24.

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0194.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0033.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0350.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/7

---

P9_TA(2020)0315

Šengeno sistema ir priemonės, kurių imtasi per COVID-19 krizę

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šengeno sistemos ir priemonių, kurių imtasi per COVID-19 krizę (2020/2801(RSP))

(2021/C 425/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į peticiją Nr. 0653/2020, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peticiją Nr. 0653/2020,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 21 straipsnio 1 dalį ir 67 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 21 straipsnio 1 dalį ir 67 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į prie Amsterdamo sutarties pridėtą protokolą, kuriuo Šengeno acquis integruojama į Europos Sąjungos sistemą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prie Amsterdamo sutarties pridėtą protokolą, kuriuo Šengeno acquis integruojama į Europos Sąjungos sistemą (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „Darbuotojų naudojimosi laisvo judėjimo teise COVID-19 protrūkio metu gairės“ (C(2020)2051), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „Darbuotojų naudojimosi laisvo judėjimo teise COVID-19 protrūkio metu gairės“ (C(2020)2051),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Gairės dėl sezoninių darbuotojų darbo ES atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį“ (C(2020)4813), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Gairės dėl sezoninių darbuotojų darbo ES atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį“ (C(2020)4813),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas“ (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas“ (C(2020)3250),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (3) ir į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID-19 protrūkio (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (3) ir į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID-19 protrūkio (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją „COVID-19: ES koordinavimas atliekant sveikatos būklės vertinimus ir rizikos klasifikaciją bei poveikis Šengeno erdvei ir bendrajai rinkai (6)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją „COVID-19: ES koordinavimas atliekant sveikatos būklės vertinimus ir rizikos klasifikaciją bei poveikis Šengeno erdvei ir bendrajai rinkai (6)“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 13 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 13 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 2 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus dėl peticijos Nr. 0653/2020, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 2 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus dėl peticijos Nr. 0653/2020,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo Belgijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Liuksemburgo pasienio regionų atstovų peticiją Nr. 0653/2020, kurioje reiškiamas susirūpinimas dėl staigaus ES vidaus sienų uždarymo reaguojant į COVID-19 pandemiją ir dėl įvairių valstybių narių nustatytų priemonių pasekmių ES gyventojams, ypač gyvenantiems pasienio regionuose; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo Belgijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Liuksemburgo pasienio regionų atstovų peticiją Nr. 0653/2020, kurioje reiškiamas susirūpinimas dėl staigaus ES vidaus sienų uždarymo reaguojant į COVID-19 pandemiją ir dėl įvairių valstybių narių nustatytų priemonių pasekmių ES gyventojams, ypač gyvenantiems pasienio regionuose;

| B. | kadangi pasienio regionai sudaro 40 proc. Europos Sąjungos teritorijos, o juose gyvena 30 proc. ES gyventojų; |
| --- | --- |

B.

kadangi pasienio regionai sudaro 40 proc. Europos Sąjungos teritorijos, o juose gyvena 30 proc. ES gyventojų;

| C. | kadangi Šengeno acquis yra itin svarbus siekiant, kad pasienio regionai taptų ekonominių ir socialinių mainų vietomis, taip pat pavyzdiniais teritorinio bendradarbiavimo ir institucinių inovacijų regionais; |
| --- | --- |

C.

kadangi Šengeno acquis yra itin svarbus siekiant, kad pasienio regionai taptų ekonominių ir socialinių mainų vietomis, taip pat pavyzdiniais teritorinio bendradarbiavimo ir institucinių inovacijų regionais;

| D. | kadangi COVID-19 pandemija kelia didelį pavojų visuomenės sveikatai ir daro poveikį visų ES gyvenančių asmenų sveikatai ir gyvybei bei valstybių narių sveikatos ir priežiūros sistemoms; |
| --- | --- |

D.

kadangi COVID-19 pandemija kelia didelį pavojų visuomenės sveikatai ir daro poveikį visų ES gyvenančių asmenų sveikatai ir gyvybei bei valstybių narių sveikatos ir priežiūros sistemoms;

| E. | kadangi reaguodamos į COVID-19 pandemiją dauguma valstybių narių atnaujino vidaus sienų kontrolę arba jas uždarė; kadangi nustatyti ir toliau taikomi laikinieji kelionių apribojimai ne tik kelionėms iš trečiųjų šalių, bet ir iš ES valstybių narių Šengeno erdvėje; kadangi šios priemonės tarp valstybių narių ir su ES institucijomis nebuvo koordinuojamos; |
| --- | --- |

E.

kadangi reaguodamos į COVID-19 pandemiją dauguma valstybių narių atnaujino vidaus sienų kontrolę arba jas uždarė; kadangi nustatyti ir toliau taikomi laikinieji kelionių apribojimai ne tik kelionėms iš trečiųjų šalių, bet ir iš ES valstybių narių Šengeno erdvėje; kadangi šios priemonės tarp valstybių narių ir su ES institucijomis nebuvo koordinuojamos;

| F. | kadangi daugiau kaip 17 mln. ES piliečių gyvena ir dirba ES šalyje, kurios pilietybės jie neturi (3,9 proc. visos darbo jėgos 2018 m.); |
| --- | --- |

F.

kadangi daugiau kaip 17 mln. ES piliečių gyvena ir dirba ES šalyje, kurios pilietybės jie neturi (3,9 proc. visos darbo jėgos 2018 m.);

| G. | kadangi pagal Šengeno sienų kodeksą išimties tvarka valstybės narės gali taikyti vidaus sienų kontrolę kaip kraštutinę priemonę, jeigu kyla didelė grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ir laikydamosi proporcingumo principo; kadangi tokiu atveju kitoms valstybėms narėms ir Komisijai būtina apie tai išsiųsti pranešimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Šengeno sienų kodeksą išimties tvarka valstybės narės gali taikyti vidaus sienų kontrolę kaip kraštutinę priemonę, jeigu kyla didelė grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ir laikydamosi proporcingumo principo; kadangi tokiu atveju kitoms valstybėms narėms ir Komisijai būtina apie tai išsiųsti pranešimą;

| 1. | pabrėžia, kad erdvė be vidaus sienų yra svarbus Europos bendrosios rinkos elementas; pakartoja, kad tokios krizės kaip COVID-19 pandemija Europos žemyne nebuvo nuo Šengeno erdvės sukūrimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad laisvas asmenų judėjimas yra vienas iš Europos Sąjungos veikimo kertinių akmenų ir vienas iš didžiausių pasiekimų; primena, kad visoje ES didėja judumas gyvenimo, darbo, studijų ar verslo tikslais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad judėjimo laisvei labai pakenkė tai, jog COVID-19 pandemijos metu valstybės narės visiškai ar iš dalies uždarė sienas; apgailestauja, kad dėl skuboto ir nekoordinuoto staigaus sienų uždarymo ir papildomų priemonių įstrigo taikymo tranzitu vykę asmenys ir padarytas didelis poveikis pasienio regionuose gyvenantiems asmenims, nes apribotos jų galimybės kirsti sieną darbo tikslais, norint teikti ir gauti paslaugas arba lankyti draugus ar šeimos narius; pabrėžia itin neigiamą vidaus ir išorės sienų uždarymo poveikį tarptautinio verslo, mokslo ir turizmo sektoriams; pabrėžia, kad užuot įvedusios sienų kontrolę, valstybės narės turėtų stengtis imtis būtinų priemonių, siekdamos sudaryti sąlygas kirsti sienas, kartu užtikrinant kuo didesnę saugą ir sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia laikytis Šengeno acquis taisyklių geriau koordinuojant atitinkamas priemones Šengeno erdvėje, visų pirma pasienio regionuose, ir vengiant fragmentiško požiūrio valstybėse narėse; pabrėžia, kad laisvą judėjimą ribojančios priemonės turėtų būti išimtis; pabrėžia, kad laisvo judėjimo apribojimai turėtų būti pakeisti tikslinėmis priemonėmis, laikantis proporcingumo ir nediskriminavimo principų; ragina valstybes nares sumažinti apribojimus; primena, kad svarbu kuo greičiau atkurti Šengeno erdvę be vidaus sienų kontrolės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad nuo pandemijos labiausiai nukentėjusios teritorijos ne visada sutampa su nacionalinėmis teritorijomis, todėl judėjimo apribojimai turėtų būti grindžiami visuomenės sveikatos padėtimi regionuose ir turėtų būti lankstūs bei vietos masto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Komisijos ir valstybių narių pastangas remti vykdomus ir suderintus ES veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti visuomenės sveikatos apsaugą, kartu gerbiant judėjimo laisvę; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares sustiprinti ir visiškai įgyvendinti bendro veiksmų koordinavimo pastangas remiantis geriausiais turimais mokslo duomenimis, visų pirma karantino taisyklių, tarpvalstybinio kontaktų atsekimo, testavimo strategijų, bendro testavimo metodų vertinimo, testų abipusio pripažinimo ir laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo srityje; mano, kad siekiant išvengti vidaus sienų atkūrimo, vidaus sienas kertantiems asmenims turėtų būti taikomos visapusiškos, tinkamos ir aiškios visuomenės sveikatos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina nuolat Komisijos teikiamas gaires, kurios yra vykdomo bendro ES atsako į COVID-19 protrūkį koordinavimo dalis, ypač kalbant apie vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo įgyvendinimą, taip pat apie laisvą ir sąžiningą darbuotojų bei paslaugų judėjimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant pandemijos metu gerinti ir remti bendradarbiavimą ir koordinavimą ES mastu tarp valstybių narių ir su jomis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad tokios priemonės kaip COVID-19 atsekimo taikomosios programos turėtų būti suderintos tarpvalstybiniu mastu siekiant užtikrinti jų veiksmingumą ir sudaryti galimybes atsekti infekcijas keliaujant; pabrėžia, kad ES gyventojai turėtų galėti lengvai gauti patikimą, išsamią ir tikralaikę informaciją apie kelionių apribojimus ir sveikatos bei saugos priemones, susijusius su pandemija visoje ES; dar kartą pabrėžia daugiakalbės komunikacijos apie pandemiją svarbą, ypatingą dėmesį skiriant pasienio regionuose vartojamoms kalboms; ragina Komisiją atitinkamai atnaujinti interneto svetainę „Re-open EU“, kad būtų sukurta tikra vieno langelio sistema, kuri palengvintų laisvą judėjimą pandemijos metu ir labai padėtų gyventojams grįžti prie įprasto gyvenimo būdo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl daugybės kliūčių, su kuriomis dėl sienų uždarymo arba kelionių apribojimų susiduria daug tarpvalstybinių darbuotojų, studentų ir ilgalaikiuose santykiuose esančių asmenų, turinčių skirtingas pilietybes, porų; ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pasienio regionų, kuriuose dažnai važinėjama iš vienos valstybės į kitą, ypatumams; atsižvelgdamas į tai, siūlo pasienio regionų gyventojams ir tarpvalstybiniams darbuotojams netaikyti su pandemija susijusių priemonių ir apribojimų, kartu reikalaujant laikytis atitinkamų valstybių narių sveikatos priežiūros institucijų patarimų ir priemonių, paskelbtų siekiant užkirsti kelią viruso plitimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad greitas visapusiškai veikiančios Šengeno erdvės atkūrimas yra labai svarbus ir priklauso nuo valstybių narių politinės valios ir jų įsipareigojimo koordinuoti priemones laikantis Šengeno acquis; primena, kad reikėtų vengti bet kokių nekoordinuotų dvišalių veiksmų, kuriais galėtų būti be reikalo ribojamas judumas ir laisvas judėjimas; pažymi, kad Šengeno ateities strategija yra viena iš pagrindinių Komisijos iniciatyvų 2021 m.; primena, kad siekiant užtikrinti, kad visi ES piliečiai galėtų vienodai naudotis ES acquis, Šengeno erdvės sukūrimas itin pageidautinas; pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms kuo greičiau parengti nenumatytų atvejų planus, jeigu COVID-19 plitimas itin išaugtų, kad vidutinės trukmės laikotarpiu laikinoji vidaus sienų kontrolė netaptų beveik nuolatine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL C 340, 1997 11 10, p. 93.

(2)  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0175.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0176.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0240.

(7)  OL L 337, 2020 10 14, p. 3.

---

2020 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/10

---

P9_TA(2020)0318

Tvaresnės bendros rinkos verslui ir vartotojams kūrimas

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Tvaresnės bendros rinkos verslui ir vartotojams kūrimas“ (2020/2021(INI))

(2021/C 425/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 169, 191, 192 ir 193 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 169, 191, 192 ir 193 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/771 dėl tam tikrų prekių pirkimo–pardavimo sutarčių aspektų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/771 dėl tam tikrų prekių pirkimo–pardavimo sutarčių aspektų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 7 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 7 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos (COM(2018)0441),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (7),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio mėn. Komisijos leidinį „Elgesio tyrimas dėl vartotojų dalyvavimo žiedinėje ekonomikoje“ (angl. Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio mėn. Komisijos leidinį „Elgesio tyrimas dėl vartotojų dalyvavimo žiedinėje ekonomikoje“ (angl. Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. Jungtinio tyrimų centro ataskaitą „Produktų taisymo ir atnaujinimo galimybių vertinimo balais sistemos analizė ir kūrimas“ (angl. Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. Jungtinio tyrimų centro ataskaitą „Produktų taisymo ir atnaujinimo galimybių vertinimo balais sistemos analizė ir kūrimas“ (angl. Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos 2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos 2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo mėn. atliktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą „Produktų ilgaamžiškumo skatinimas“ (angl. Promoting product longevity), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo mėn. atliktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą „Produktų ilgaamžiškumo skatinimas“ (angl. Promoting product longevity),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio mėn. atliktą išsamų Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą „Tvarus vartojimas ir vartotojų apsaugos teisės aktai“ (angl. Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio mėn. atliktą išsamų Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą „Tvarus vartojimas ir vartotojų apsaugos teisės aktai“ (angl. Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 18 d. Europos vartotojų organizacijų asociacijos (BEUC) ataskaitą „Ilgalaikio vartojimo prekės: daugiau tvarių produktų, geresnis vartotojų teisių užtikrinimas – vartotojų lūkesčiai kalbant apie efektyvų išteklių naudojimą ES ir žiedinės ekonomikos darbotvarkę“ (angl. Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 18 d. Europos vartotojų organizacijų asociacijos (BEUC) ataskaitą „Ilgalaikio vartojimo prekės: daugiau tvarių produktų, geresnis vartotojų teisių užtikrinimas – vartotojų lūkesčiai kalbant apie efektyvų išteklių naudojimą ES ir žiedinės ekonomikos darbotvarkę“ (angl. Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0209/2020),

| A. | kadangi, atsižvelgiant į gamtos išteklių stygių ir atliekų plitimą, būtina nustatyti tvarius gamybos ir vartojimo modelius atsižvelgiant į planetos ribotas galimybes ir pirmenybę teikiant veiksmingesniam ir tvaresniam mūsų išteklių naudojimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi, atsižvelgiant į gamtos išteklių stygių ir atliekų plitimą, būtina nustatyti tvarius gamybos ir vartojimo modelius atsižvelgiant į planetos ribotas galimybes ir pirmenybę teikiant veiksmingesniam ir tvaresniam mūsų išteklių naudojimui;

| B. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos kilusi krizė parodė, kad reikia kurti naujus ir atsparesnius verslo modelius ir remti Europos įmones, ypač mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), labai mažas įmones ir savarankiškai dirbančius asmenis; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos kilusi krizė parodė, kad reikia kurti naujus ir atsparesnius verslo modelius ir remti Europos įmones, ypač mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), labai mažas įmones ir savarankiškai dirbančius asmenis;

| C. | kadangi tvari bendroji rinka turi atspindėti Parlamento raginimą (8) patvirtinti plataus užmojo Europos žaliąjį kursą; kadangi dėl to labai svarbu parengti moksliniais tyrimais pagrįstą strategiją, kad būtų padidintas produktų patvarumas, galimybė juos pakartotinai naudoti, atnaujinti ir pataisyti; kadangi šia strategija turėtų būti kuriamos užimtumo, ekonomikos augimo ir inovacijų galimybės Europos įmonėms, remiamas jų konkurencingumas pasauliniu mastu ir užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga; |
| --- | --- |

C.

kadangi tvari bendroji rinka turi atspindėti Parlamento raginimą (8) patvirtinti plataus užmojo Europos žaliąjį kursą; kadangi dėl to labai svarbu parengti moksliniais tyrimais pagrįstą strategiją, kad būtų padidintas produktų patvarumas, galimybė juos pakartotinai naudoti, atnaujinti ir pataisyti; kadangi šia strategija turėtų būti kuriamos užimtumo, ekonomikos augimo ir inovacijų galimybės Europos įmonėms, remiamas jų konkurencingumas pasauliniu mastu ir užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga;

| D. | kadangi bendra ir visuotinė strategija negali būti prilyginama universalaus sprendimo principui; kadangi tinkamesnis būtų diferencijuotas požiūris, grindžiamas kiekvienos produktų kategorijos ir sektoriaus ypatumais, taip pat rinkos ir technologijų raida; kadangi deramai veikiančiai ir tvariai bendrajai rinkai būtinas veiksmingas esamų taisyklių įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi bendra ir visuotinė strategija negali būti prilyginama universalaus sprendimo principui; kadangi tinkamesnis būtų diferencijuotas požiūris, grindžiamas kiekvienos produktų kategorijos ir sektoriaus ypatumais, taip pat rinkos ir technologijų raida; kadangi deramai veikiančiai ir tvariai bendrajai rinkai būtinas veiksmingas esamų taisyklių įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas;

| E. | kadangi labai svarbu sutelkti pakankamą finansavimą pagal finansines programas, pvz., Bendrosios rinkos programą, siekiant pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir žiedinės ekonomikos, kad būtų finansuojami tvarių produktų srities moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, taip pat įmonėms ir vartotojams skirtos informuotumo didinimo kampanijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi labai svarbu sutelkti pakankamą finansavimą pagal finansines programas, pvz., Bendrosios rinkos programą, siekiant pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir žiedinės ekonomikos, kad būtų finansuojami tvarių produktų srities moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, taip pat įmonėms ir vartotojams skirtos informuotumo didinimo kampanijos;

| F. | kadangi vartotojai yra pasirengę pereiti prie žiedinės ekonomikos ir, remiantis Komisijos 2018 m. atliktu elgesio tyrimu, yra tris kartus labiau linkę pirkti produktą, jei jis paženklintas kaip patvaresnis ir pataisomas, tačiau vis dar išlieka kliūčių, įskaitant informacijos asimetriją; kadangi, siekiant informuoti vartotojus ir užtikrinti sąžiningą įmonių konkurenciją, reikalinga aiški, patikima ir skaidri informacija apie produkto savybes, įskaitant numatomą naudojimo trukmę ir galimybę pataisyti; kadangi dėl to reikia gerinti esamą informaciją, tuo pat metu vengiant informacijos pertekliaus; |
| --- | --- |

F.

kadangi vartotojai yra pasirengę pereiti prie žiedinės ekonomikos ir, remiantis Komisijos 2018 m. atliktu elgesio tyrimu, yra tris kartus labiau linkę pirkti produktą, jei jis paženklintas kaip patvaresnis ir pataisomas, tačiau vis dar išlieka kliūčių, įskaitant informacijos asimetriją; kadangi, siekiant informuoti vartotojus ir užtikrinti sąžiningą įmonių konkurenciją, reikalinga aiški, patikima ir skaidri informacija apie produkto savybes, įskaitant numatomą naudojimo trukmę ir galimybę pataisyti; kadangi dėl to reikia gerinti esamą informaciją, tuo pat metu vengiant informacijos pertekliaus;

| G. | kadangi produkto naudojimo trukmė ir dėvėjimasis priklauso nuo įvairių natūralių ir dirbtinių veiksnių, pvz., sudėties, funkcionalumo, taisymo sąnaudų, vartojimo modelių ir naudojimo; kadangi numatoma produkto naudojimo trukmė turi būti matuojama remiantis objektyviais bandymais ir kriterijais, atspindinčiais realias naudojimo sąlygas, ir turi būti nustatyta prieš pateikiant produktą rinkai; |
| --- | --- |

G.

kadangi produkto naudojimo trukmė ir dėvėjimasis priklauso nuo įvairių natūralių ir dirbtinių veiksnių, pvz., sudėties, funkcionalumo, taisymo sąnaudų, vartojimo modelių ir naudojimo; kadangi numatoma produkto naudojimo trukmė turi būti matuojama remiantis objektyviais bandymais ir kriterijais, atspindinčiais realias naudojimo sąlygas, ir turi būti nustatyta prieš pateikiant produktą rinkai;

| H. | kadangi Direktyva (ES) 2019/771 turi būti peržiūrėta iki 2024 m.; kadangi rengiantis šiai peržiūrai reikėtų įvertinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sudaryti tinkamas sąlygas produktų patvarumui didinti ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, taip pat konkurencingą verslo aplinką; kadangi dvejų metų teisinės garantijos laikotarpis gali būti netinkamas visoms produktų kategorijoms, kai jų numatoma naudojimo trukmė yra ilgesnė; |
| --- | --- |

H.

kadangi Direktyva (ES) 2019/771 turi būti peržiūrėta iki 2024 m.; kadangi rengiantis šiai peržiūrai reikėtų įvertinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sudaryti tinkamas sąlygas produktų patvarumui didinti ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, taip pat konkurencingą verslo aplinką; kadangi dvejų metų teisinės garantijos laikotarpis gali būti netinkamas visoms produktų kategorijoms, kai jų numatoma naudojimo trukmė yra ilgesnė;

| I. | kadangi ankstesnėje rezoliucijoje (9) Europos Parlamentas ragino imtis priemonių suplanuoto prekių ir programinės įrangos nusidėvėjimo problemai spręsti, be kita ko, sukuriant bendrą bandymų apibrėžtį ir nustatant probleminę praktiką; kadangi reikia parengti bendrą strategiją, taikomą bendrajai rinkai, ir užtikrinti teisinį tikrumą bei pasitikėjimą tiek įmonėms, tiek vartotojams; |
| --- | --- |

I.

kadangi ankstesnėje rezoliucijoje (9) Europos Parlamentas ragino imtis priemonių suplanuoto prekių ir programinės įrangos nusidėvėjimo problemai spręsti, be kita ko, sukuriant bendrą bandymų apibrėžtį ir nustatant probleminę praktiką; kadangi reikia parengti bendrą strategiją, taikomą bendrajai rinkai, ir užtikrinti teisinį tikrumą bei pasitikėjimą tiek įmonėms, tiek vartotojams;

| J. | kadangi programinės įrangos naudojimo trukmė yra itin svarbi elektroninių prietaisų naudojimo trukmei; kadangi dėl to, kad programinė įranga vis greičiau pasensta, būtina užtikrinti galimybes šiuos prietaisus pritaikyti siekiant išlaikyti konkurencingumą rinkoje (10); |
| --- | --- |

J.

kadangi programinės įrangos naudojimo trukmė yra itin svarbi elektroninių prietaisų naudojimo trukmei; kadangi dėl to, kad programinė įranga vis greičiau pasensta, būtina užtikrinti galimybes šiuos prietaisus pritaikyti siekiant išlaikyti konkurencingumą rinkoje (10);

| K. | kadangi 79 proc. ES piliečių mano, kad iš gamintojų turėtų būti reikalaujama užtikrinti, kad būtų lengviau pataisyti skaitmeninius prietaisus arba pakeisti jų atskiras dalis (11); kadangi kokybiški produktai didina Europos įmonių konkurencingumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 79 proc. ES piliečių mano, kad iš gamintojų turėtų būti reikalaujama užtikrinti, kad būtų lengviau pataisyti skaitmeninius prietaisus arba pakeisti jų atskiras dalis (11); kadangi kokybiški produktai didina Europos įmonių konkurencingumą;

| L. | kadangi 2015 m. gruodžio mėn. atlikta apklausa (12) parodė, kad 59 proc. vartotojų nežino, jog teisinės garantijos laikotarpis ES trunka ne mažiau kaip dvejus metus; kadangi būtų galima pagerinti vartotojų žinias apie jų turimas dideles teises, susijusias su teisine garantija, ir taip prisidėti prie tvaresnio prekių naudojimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2015 m. gruodžio mėn. atlikta apklausa (12) parodė, kad 59 proc. vartotojų nežino, jog teisinės garantijos laikotarpis ES trunka ne mažiau kaip dvejus metus; kadangi būtų galima pagerinti vartotojų žinias apie jų turimas dideles teises, susijusias su teisine garantija, ir taip prisidėti prie tvaresnio prekių naudojimo;

| M. | kadangi plečiantis e. prekybai atsirado poreikis geriau kontroliuoti iš trečiųjų šalių gaunamų prekių ir paslaugų atitiktį ES aplinkos apsaugos ir saugos standartams, taip pat vartotojų teisėms; |
| --- | --- |

M.

kadangi plečiantis e. prekybai atsirado poreikis geriau kontroliuoti iš trečiųjų šalių gaunamų prekių ir paslaugų atitiktį ES aplinkos apsaugos ir saugos standartams, taip pat vartotojų teisėms;

| N. | kadangi tvariai bendrajai rinkai reikalinga veiksminga rinkos priežiūra, kad būtų užtikrintas tinkamas šių taisyklių vykdymas, ir pagrindinis vaidmuo šioje srityje tenka rinkos priežiūros institucijoms ir muitinėms; |
| --- | --- |

N.

kadangi tvariai bendrajai rinkai reikalinga veiksminga rinkos priežiūra, kad būtų užtikrintas tinkamas šių taisyklių vykdymas, ir pagrindinis vaidmuo šioje srityje tenka rinkos priežiūros institucijoms ir muitinėms;

| O. | kadangi taisymo ir pakartotinio naudojimo praktikos naudotų prekių rinkoje skatinimas bei pasitikėjimo šia rinka didinimas galėtų suteikti ekonominių ir socialinių galimybių, kurti darbo vietas ir, tam tikromis aplinkybėmis, skatinti pramonės konkurencingumą; kadangi tam tikrais atvejais kliūtys trukdo vartotojams pasirinkti taisymą, pvz., galimybių gauti atsargines dalis stoka, standartizavimo ir sąveikumo trūkumas, taip pat taisymo paslaugų nebuvimas; kadangi tai daro neigiamą poveikį taisymo sektoriui; |
| --- | --- |

O.

kadangi taisymo ir pakartotinio naudojimo praktikos naudotų prekių rinkoje skatinimas bei pasitikėjimo šia rinka didinimas galėtų suteikti ekonominių ir socialinių galimybių, kurti darbo vietas ir, tam tikromis aplinkybėmis, skatinti pramonės konkurencingumą; kadangi tam tikrais atvejais kliūtys trukdo vartotojams pasirinkti taisymą, pvz., galimybių gauti atsargines dalis stoka, standartizavimo ir sąveikumo trūkumas, taip pat taisymo paslaugų nebuvimas; kadangi tai daro neigiamą poveikį taisymo sektoriui;

| P. | kadangi, remiantis „Eurobarometro“ ataskaita (13), 77 proc. ES piliečių verčiau taisytų savo prietaisus, nei juos keistų kitais; kadangi taisymo įmonės galėtų būti vietos lygmens darbo vietų ir specialių įgūdžių šaltinis Europoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi, remiantis „Eurobarometro“ ataskaita (13), 77 proc. ES piliečių verčiau taisytų savo prietaisus, nei juos keistų kitais; kadangi taisymo įmonės galėtų būti vietos lygmens darbo vietų ir specialių įgūdžių šaltinis Europoje;

| Q. | kadangi tam tikros rūšies produkto, kurio aplinkosauginis veiksmingumas šiuo metu reikšmingas didinimas, naudojimo trukmės pratęsimas turėtų būti derinamas su šių patobulintų produktų įsisavinimu, todėl neturėtų būti vilkinamas naujoviškų technologijų, kurios galėtų duoti didelės naudos aplinkai, diegimas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tam tikros rūšies produkto, kurio aplinkosauginis veiksmingumas šiuo metu reikšmingas didinimas, naudojimo trukmės pratęsimas turėtų būti derinamas su šių patobulintų produktų įsisavinimu, todėl neturėtų būti vilkinamas naujoviškų technologijų, kurios galėtų duoti didelės naudos aplinkai, diegimas;

| R. | kadangi intensyvėjantis skaitmeninimas mūsų visuomenei suteikia naujų keitimosi informacija kanalų ir padeda kurti tvarią rinką, grindžiamą atsakomybe, skaidrumu, dalijimusi informacija ir veiksmingesniu išteklių naudojimu; |
| --- | --- |

R.

kadangi intensyvėjantis skaitmeninimas mūsų visuomenei suteikia naujų keitimosi informacija kanalų ir padeda kurti tvarią rinką, grindžiamą atsakomybe, skaidrumu, dalijimusi informacija ir veiksmingesniu išteklių naudojimu;

| S. | kadangi interneto platformos galėtų kruopščiau vykdyti savo pareigą patikimai informuoti vartotojus apie jų siūlomus produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

S.

kadangi interneto platformos galėtų kruopščiau vykdyti savo pareigą patikimai informuoti vartotojus apie jų siūlomus produktus ir paslaugas;

| T. | kadangi skaitmeninis sektorius prisideda prie inovacijų ir tvarios ekonomikos skatinimo; kadangi turėtų būti sprendžiamas jo infrastruktūros poveikio aplinkai, susijusio su energijos ir išteklių vartojimu, klausimas; kadangi tvaresnės pakavimo ir pristatymo priemonės yra labai svarbios kuriant žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

T.

kadangi skaitmeninis sektorius prisideda prie inovacijų ir tvarios ekonomikos skatinimo; kadangi turėtų būti sprendžiamas jo infrastruktūros poveikio aplinkai, susijusio su energijos ir išteklių vartojimu, klausimas; kadangi tvaresnės pakavimo ir pristatymo priemonės yra labai svarbios kuriant žiedinę ekonomiką;

| U. | kadangi žalieji ir tvarūs viešieji pirkimai yra strateginė priemonė, kurią galima naudoti kartu su kitomis svarbiomis politikos priemonėmis siekiant prisidėti prie Europos pramonės pertvarkos ir stiprinti jos atsparumą bei atvirą strateginį savarankiškumą; kadangi strateginis tvarių viešųjų pirkimų naudojimas gali būti naudingas ir įmonėms, ir vartotojams, nes jais didinama tvarių prekių paklausa ir pasiūla, o šie produktai tampa ekonomiškai efektyvūs ir patrauklūs vartotojams; |
| --- | --- |

U.

kadangi žalieji ir tvarūs viešieji pirkimai yra strateginė priemonė, kurią galima naudoti kartu su kitomis svarbiomis politikos priemonėmis siekiant prisidėti prie Europos pramonės pertvarkos ir stiprinti jos atsparumą bei atvirą strateginį savarankiškumą; kadangi strateginis tvarių viešųjų pirkimų naudojimas gali būti naudingas ir įmonėms, ir vartotojams, nes jais didinama tvarių prekių paklausa ir pasiūla, o šie produktai tampa ekonomiškai efektyvūs ir patrauklūs vartotojams;

| V. | kadangi reikia kovoti su klaidinančiais ekologiškumo teiginiais ir spręsti „ekomanipuliavimo“ praktikos problemą taikant veiksmingą metodiką, be kita ko, dėl to, kaip tokie teiginiai turi būti pagrindžiami; |
| --- | --- |

V.

kadangi reikia kovoti su klaidinančiais ekologiškumo teiginiais ir spręsti „ekomanipuliavimo“ praktikos problemą taikant veiksmingą metodiką, be kita ko, dėl to, kaip tokie teiginiai turi būti pagrindžiami;

| W. | kadangi reklama turi įtakos vartojimo lygiui ir modeliams; kadangi reklama galėtų padėti įmonėms ir vartotojams priimti informacija pagrįstus tvarius sprendimus; |
| --- | --- |

W.

kadangi reklama turi įtakos vartojimo lygiui ir modeliams; kadangi reklama galėtų padėti įmonėms ir vartotojams priimti informacija pagrįstus tvarius sprendimus;

| 1. | palankiai vertina Komisijos naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir išreikštą norą skatinti tvarius produktus, kuriuos būtų lengviau pataisyti, pakartotinai naudoti ir perdirbti, kartu remiant vartotojus vykstant šiai pertvarkai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | akcentuoja, kad bet kokia tvari bendrosios rinkos strategija turėtų sąžiningai, subalansuotai ir proporcingai suderinti tvarumo, vartotojų apsaugos ir labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos principus; pabrėžia, kad bet kokios galimos reguliavimo priemonės turėtų būti grindžiamos šiais principais, turėtų būti ekonomiškai efektyvios aplinkos požiūriu ir turėtų būti naudingos tiek įmonėms, tiek vartotojams, kad jie galėtų pereiti prie žaliosios ekonomikos vidaus rinkoje; pabrėžia, kad reguliavimo priemonėmis turėtų būti sukuriamas konkurencinis pranašumas Europos įmonėms, joms neturėtų būti užkraunama neproporcinga finansinė našta ir turėtų būti skatinamos inovacijos ir investicijos į tvarias technologijas, taip pat stiprinamas Europos konkurencingumas ir galiausiai vartotojų apsauga; atkreipia dėmesį į tai, kad kartu su visomis numatytomis reguliavimo priemonėmis turėtų būti atliekami poveikio vertinimai ir visada turėtų būti atsižvelgiama į rinkos pokyčius bei vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją parodyti tvirtą politinį užmojį rengiant, priimant ir įgyvendinant atitinkamus būsimus pasiūlymus, pvz., dėl „didesnio vartotojų vaidmens pereinant prie žaliosios ekonomikos“ ir tvarios gaminių politikos iniciatyvos, kurie turėtų būti visiškai suderinti su ES klimato politikos tikslais ir kitais aplinkos apsaugos tikslais, kad būtų pagerintas vertės grandinių žiediškumas, išteklių naudojimo efektyvumas ir antrinių žaliavų naudojimas, sumažintas atliekų susidarymas ir sukurta netoksiška žiedinė ekonomika; pabrėžia, kad svarbu laiku įgyvendinti esamus įsipareigojimus ir standartus ir jų laikytis; primygtinai ragina Komisiją toliau jų neatidėlioti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad gerai veikianti bendroji rinka yra galinga ES perėjimo prie ekologiškos ir skaitmeninės ekonomikos priemonė, be kita ko, atsižvelgiant į jos vaidmenį globalizuotoje ekonomikoje; pabrėžia, kad bendrosios rinkos sukūrimas ir stiprinimas, be kita ko, veiksmingai įgyvendinant esamus teisės aktus ir šalinant likusias nepagrįstas ir neproporcingas kliūtis, yra būtina sąlyga siekiant tvaresnės gamybos ir vartojimo ES; ragina užtikrinti skaidrų vidaus rinkos valdymą, taip pat veiksmingesnę ir geresnę stebėseną; mano, kad tvaresnės bendrosios rinkos teisinė sistema turėtų skatinti inovacijas ir tvarių technologijų vystymą, teikti paskatas įmonėms pereiti prie tvaresnių verslo modelių ir taip prisidėti prie tvaraus ekonomikos atsigavimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad tvarus vartojimas neatsiejamas nuo tvarios gamybos ir kad ekonominės veiklos vykdytojai turėtų būti skatinami atsižvelgti į produktų ir paslaugų ilgaamžiškumą nuo pat projektavimo etapo ir tada, kai jie pateikiami ar tiekiami vidaus rinkai, kad vartotojams būtų užtikrintas saugus, tvarus, ekonomiškai efektyvus ir patrauklus pasirinkimas; ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, atskiriant produktų kategorijas ir didelį poveikį aplinkai darančius sektorius, kuriomis būtų pagerintas produktų patvarumas, įskaitant numatomą jų naudojimo trukmę, galimybę juos pakartotinai naudoti, atnaujinti, taisyti ir perdirbti; |
| --- | --- |

5.

Vartotojų teisės ir kova su suplanuotu nusidėvėjimu

| 6. | ragina Komisiją, konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, parengti plataus masto strategiją ir priemones, suskirstant produktus į kategorijas ir atsižvelgiant į rinkos ir technologijų pokyčius, siekiant remti įmones ir vartotojus bei skatinti tvarius gamybos ir vartojimo modelius; pažymi, kad į šią strategiją turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama:






  a) | apibrėžti teiktiną ikisutartinę informaciją apie numatomą produkto naudojimo trukmę (išreikštą metais ir (arba) naudojimo ciklais ir nustatytą prieš pateikiant produktą rinkai, taikant objektyvią ir standartizuotą metodiką, pagrįstą realiomis naudojimo sąlygomis, naudojimo intensyvumo skirtumais ir gamtiniais veiksniais, be kitų parametrų) ir produkto pataisomumą, nepamirštant, kad ši informacija turėtų būti pateikta aiškia ir suprantama forma siekiant išvengti painiavos vartotojams ir informacijos jiems pertekliaus, taip pat priskirti tai pagrindinėms produkto savybėms pagal direktyvas 2011/83/ES ir 2005/29/EB, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

apibrėžti teiktiną ikisutartinę informaciją apie numatomą produkto naudojimo trukmę (išreikštą metais ir (arba) naudojimo ciklais ir nustatytą prieš pateikiant produktą rinkai, taikant objektyvią ir standartizuotą metodiką, pagrįstą realiomis naudojimo sąlygomis, naudojimo intensyvumo skirtumais ir gamtiniais veiksniais, be kitų parametrų) ir produkto pataisomumą, nepamirštant, kad ši informacija turėtų būti pateikta aiškia ir suprantama forma siekiant išvengti painiavos vartotojams ir informacijos jiems pertekliaus, taip pat priskirti tai pagrindinėms produkto savybėms pagal direktyvas 2011/83/ES ir 2005/29/EB,

| b) | parengti ir įdiegti privalomą ženklinimą, pateikti pirkimo metu aiškią, iš karto matomą ir lengvai suprantamą informaciją vartotojams apie numatomą produkto naudojimo trukmę ir taisomumą; atkreipia dėmesį į tai, kad tokia ženklinimo sistema turėtų būti parengta įtraukiant visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, remiantis suderintais, moksliniais tyrimais grindžiamais ir skaidriais standartais, atlikus poveikio vertinimus, įrodančius, kad neigiamo poveikio aplinkai mažinimas ir vartotojų apsauga yra reikalingi, proporcingi ir veiksmingi; mano, kad šis ženklinimas visų pirma turėtų apimti informaciją apie patvarumą ir taisomumą, pvz., taisymo galimybių vertinimo balą, ir galėtų būti pateikiamas kaip aplinkosauginio veiksmingumo indeksas, atsižvelgiant į įvairius kriterijus per visą produktų gyvavimo ciklą pagal atskiras produktų kategorijas, |
| --- | --- |

b)

parengti ir įdiegti privalomą ženklinimą, pateikti pirkimo metu aiškią, iš karto matomą ir lengvai suprantamą informaciją vartotojams apie numatomą produkto naudojimo trukmę ir taisomumą; atkreipia dėmesį į tai, kad tokia ženklinimo sistema turėtų būti parengta įtraukiant visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, remiantis suderintais, moksliniais tyrimais grindžiamais ir skaidriais standartais, atlikus poveikio vertinimus, įrodančius, kad neigiamo poveikio aplinkai mažinimas ir vartotojų apsauga yra reikalingi, proporcingi ir veiksmingi; mano, kad šis ženklinimas visų pirma turėtų apimti informaciją apie patvarumą ir taisomumą, pvz., taisymo galimybių vertinimo balą, ir galėtų būti pateikiamas kaip aplinkosauginio veiksmingumo indeksas, atsižvelgiant į įvairius kriterijus per visą produktų gyvavimo ciklą pagal atskiras produktų kategorijas,

| c) | sustiprinti ES ekologinio ženklo vaidmenį siekiant padidinti jo naudojimą pramonėje ir vartotojų informuotumą, |
| --- | --- |

c)

sustiprinti ES ekologinio ženklo vaidmenį siekiant padidinti jo naudojimą pramonėje ir vartotojų informuotumą,

| d) | įvertinti, kurių kategorijų prekėms tinkamiausia nustatyti naudojimo skaitiklį, remiantis sąnaudų ir (arba) aplinkosauginio veiksmingumo analize, siekiant pagerinti vartotojams skirtą informaciją ir produktų priežiūrą, skatinti ilgalaikį produktų naudojimą sudarant palankesnes sąlygas pakartotiniam naudojimui, taip pat skatinti pakartotinio naudojimo ir naudotų prekių verslo modelius, |
| --- | --- |

d)

įvertinti, kurių kategorijų prekėms tinkamiausia nustatyti naudojimo skaitiklį, remiantis sąnaudų ir (arba) aplinkosauginio veiksmingumo analize, siekiant pagerinti vartotojams skirtą informaciją ir produktų priežiūrą, skatinti ilgalaikį produktų naudojimą sudarant palankesnes sąlygas pakartotiniam naudojimui, taip pat skatinti pakartotinio naudojimo ir naudotų prekių verslo modelius,

| e) | rengiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai įvertinti, kaip geriau suderinti teisinių garantijų trukmę su numatoma tam tikros kategorijos produktų naudojimo trukme, taip pat kaip pailginus atvirkštinės prievolės įrodyti neatitiktį laikotarpį vartotojams ir įmonėms būtų suteikta daugiau galimybių priimti tvarius sprendimus; ragina atliekant šį poveikio vertinimą atsižvelgti į galimą tokio potencialaus garantijos pratęsimo poveikį kainoms, numatomai produktų naudojimo trukmei, prekybos garantijų sistemoms ir nepriklausomoms taisymo paslaugoms; |
| --- | --- |

e)

rengiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai įvertinti, kaip geriau suderinti teisinių garantijų trukmę su numatoma tam tikros kategorijos produktų naudojimo trukme, taip pat kaip pailginus atvirkštinės prievolės įrodyti neatitiktį laikotarpį vartotojams ir įmonėms būtų suteikta daugiau galimybių priimti tvarius sprendimus; ragina atliekant šį poveikio vertinimą atsižvelgti į galimą tokio potencialaus garantijos pratęsimo poveikį kainoms, numatomai produktų naudojimo trukmei, prekybos garantijų sistemoms ir nepriklausomoms taisymo paslaugoms;

| f) | rengiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai išnagrinėti galimybę sustiprinti pardavėjų padėtį gamintojų atžvilgiu, įvedant bendrą gamintojo ir pardavėjo atsakomybės mechanizmą pagal teisinės garantijos tvarką, |
| --- | --- |

f)

rengiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai išnagrinėti galimybę sustiprinti pardavėjų padėtį gamintojų atžvilgiu, įvedant bendrą gamintojo ir pardavėjo atsakomybės mechanizmą pagal teisinės garantijos tvarką,

| g) | spręsti pirmalaikio produktų nusidėvėjimo problemą svarstant galimybę į Direktyvos 2005/29/EB I priede pateiktą sąrašą įtraukti praktiką, kurią taikant efektyviai sutrumpinama produkto naudojimo trukmė siekiant padidinti jo pakeitimo dažnį ir nepagrįstai apriboti produktų, įskaitant programinę įrangą, taisymo galimybes; pabrėžia, kad ši praktika turėtų būti aiškiai apibrėžta remiantis objektyvia ir bendra apibrėžtimi, atsižvelgiant į visų susijusių suinteresuotųjų subjektų, pvz., mokslinių tyrimų įstaigų ir vartotojų, verslo bei aplinkos apsaugos organizacijų, vertinimą; |
| --- | --- |

g)

spręsti pirmalaikio produktų nusidėvėjimo problemą svarstant galimybę į Direktyvos 2005/29/EB I priede pateiktą sąrašą įtraukti praktiką, kurią taikant efektyviai sutrumpinama produkto naudojimo trukmė siekiant padidinti jo pakeitimo dažnį ir nepagrįstai apriboti produktų, įskaitant programinę įrangą, taisymo galimybes; pabrėžia, kad ši praktika turėtų būti aiškiai apibrėžta remiantis objektyvia ir bendra apibrėžtimi, atsižvelgiant į visų susijusių suinteresuotųjų subjektų, pvz., mokslinių tyrimų įstaigų ir vartotojų, verslo bei aplinkos apsaugos organizacijų, vertinimą;

| 7. | pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti skaitmeninių elementų turinčioms prekėms ir kad atliekant Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrą, kuri numatyta iki 2024 m., reikėtų atsižvelgti į šiuos elementus:






  a) | taisomieji naujiniai, t. y. saugumo ir atitikties atnaujinimai, turi būti atliekami per visą numatomą prietaiso naudojimo trukmę, atsižvelgiant į produkto kategoriją, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

taisomieji naujiniai, t. y. saugumo ir atitikties atnaujinimai, turi būti atliekami per visą numatomą prietaiso naudojimo trukmę, atsižvelgiant į produkto kategoriją,

| b) | taisomieji naujiniai turėtų būti atskirti nuo pažangai didinti skirtų atnaujinimų, kuriems turi būti užtikrintas grįžtamumas, ir jokiais atnaujinimais jokiu būdu neturi būti mažinamas prekių veiksmingumas ar gebėjimas reaguoti, |
| --- | --- |

b)

taisomieji naujiniai turėtų būti atskirti nuo pažangai didinti skirtų atnaujinimų, kuriems turi būti užtikrintas grįžtamumas, ir jokiais atnaujinimais jokiu būdu neturi būti mažinamas prekių veiksmingumas ar gebėjimas reaguoti,

| c) | pirkimo metu pardavėjas turi informuoti vartotojus apie laikotarpį, per kurį galima tikėtis, kad perkant prekes pateikta programinė įranga bus atnaujinta taip, kad derėtų su inovacijomis ir galimais būsimais rinkos pokyčiais, taip pat apie tų naujinių ypatumus ir poveikį prietaiso veikimui, siekiant užtikrinti, kad prekių atitiktis ir saugumas būtų išsaugoti; |
| --- | --- |

c)

pirkimo metu pardavėjas turi informuoti vartotojus apie laikotarpį, per kurį galima tikėtis, kad perkant prekes pateikta programinė įranga bus atnaujinta taip, kad derėtų su inovacijomis ir galimais būsimais rinkos pokyčiais, taip pat apie tų naujinių ypatumus ir poveikį prietaiso veikimui, siekiant užtikrinti, kad prekių atitiktis ir saugumas būtų išsaugoti;

| 8. | pabrėžia, kad reikalingos paprastos, veiksmingos ir vykdytinos vartotojų ir įmonių teisių gynimo priemonės; pažymi, kad vartotojai visoje ES turėtų būti informuojami apie savo teises ir teisių gynimo priemones; ragina įgyvendinant daugiametę finansinę programą (DFP) pagal bendrosios rinkos programą finansuoti priemones, kuriomis siekiama spręsti informacijos trūkumo problemą ir teikti paramą vartotojų, verslo ir aplinkos apsaugos asociacijų iniciatyvoms; mano, kad valstybės narės turėtų vykdyti informavimo kampanijas, kuriomis būtų didinama vartotojų, ypač pažeidžiamų grupių, apsauga ir pasitikėjimas, ir ragina Komisiją per bendruosius skaitmeninius vartus tinkamai informuoti vartotojus apie jų teises; pabrėžia, kad MVĮ, labai mažoms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims reikia specialios paramos, įskaitant finansinę paramą, kad jie suprastų ir vykdytų savo teisinius įsipareigojimus vartotojų apsaugos srityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad daugelis bendrajai rinkai pateikiamų produktų, ypač elektroninėse prekyvietėse parduodamų ir iš ES nepriklausančių šalių importuojamų produktų, neatitinka ES teisės aktų, susijusių su produktų sauga ir tvarumo reikalavimais; ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ES įmonėms ir tarptautiniams konkurentams, taip pat užtikrinti vartotojams saugius ir tvarius produktus gerinant rinkos priežiūrą ir nustatant lygiaverčius muitinio tikrinimo standartus visoje ES tiek tradicinėms, tiek internetinėms įmonėms; pažymi, jog siekiant, kad ši užduotis būtų vykdoma, rinkos priežiūros institucijoms turi būti suteikta pakankamai finansinių, techninių, informacinių ir žmogiškųjų išteklių pagal Reglamentą (ES) 2019/1020, ir ragina valstybes nares patenkinti šiuos poreikius, o Komisiją – užtikrinti tinkamą reglamento įgyvendinimą; pabrėžia, kad RAPEX sistemos ir elektroninių prekyviečių bei platformų sąveika turėtų būti gerokai sustiprinta; |
| --- | --- |

9.

Palankesnės sąlygos taisymams

| 10. | ragina pirkimo metu aiškiai ir lengvai įskaitomai pateikti šią informaciją apie galimybę gauti atsarginių dalių, programinės įrangos atnaujinimus ir galimybę pataisyti produktą: numatomą laikotarpį nuo pirkimo datos, vidutinę atsarginių dalių kainą pirkimo metu, rekomenduojamą apytikrį pristatymo ir taisymo laiką ir, kai tinka, informaciją apie taisymo ir priežiūros paslaugas; be to, prašo, kad ši informacija būtų pateikta produkto dokumentuose kartu su dažniausiai pasitaikančių gedimų santrauka ir jų taisymo būdais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją nustatyti vartotojų teisę į taisymą, kad taisymas būtų sistemingas, ekonomiškai efektyvus ir patrauklus, atsižvelgiant į skirtingų produktų kategorijų ypatumus ir į priemones, kurių pagal Ekologinio projektavimo direktyvą jau buvo imtasi dėl kai kurių buitinių prietaisų:






  a) | suteikiant taisymo pramonės subjektams, įskaitant nepriklausomus taisymo paslaugų teikėjus, ir vartotojams nemokamą prieigą prie būtinos taisymo ir techninės priežiūros informacijos, įskaitant informaciją apie diagnostikos įrankius, atsargines dalis, programinę įrangą ir atnaujinimus, reikalingus taisymui ir techninei priežiūrai atlikti, atsižvelgiant į vartotojų saugos reikalavimus, nepažeidžiant Direktyvos (ES) 2016/943; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

suteikiant taisymo pramonės subjektams, įskaitant nepriklausomus taisymo paslaugų teikėjus, ir vartotojams nemokamą prieigą prie būtinos taisymo ir techninės priežiūros informacijos, įskaitant informaciją apie diagnostikos įrankius, atsargines dalis, programinę įrangą ir atnaujinimus, reikalingus taisymui ir techninei priežiūrai atlikti, atsižvelgiant į vartotojų saugos reikalavimus, nepažeidžiant Direktyvos (ES) 2016/943;

| b) | skatinant atsarginių dalių standartizavimo procesą, siekiant sąveikumo ir inovacijų, kartu laikantis produkto saugos reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

skatinant atsarginių dalių standartizavimo procesą, siekiant sąveikumo ir inovacijų, kartu laikantis produkto saugos reikalavimų;

| c) | nustatant privalomą minimalų atsarginių dalių tiekimo laikotarpį, atspindintį numatomą produkto naudojimo trukmę nuo galutinio vieneto pateikimo rinkai datos, taip pat pagrįstą ilgiausią pristatymo laiką pagal produkto kategoriją, laikantis 2019 m. spalio 1 d. priimtų ekologinio projektavimo įgyvendinimo reglamentų, kurių taikymas turėtų būti išplėstas platesniam produktų asortimentui; |
| --- | --- |

c)

nustatant privalomą minimalų atsarginių dalių tiekimo laikotarpį, atspindintį numatomą produkto naudojimo trukmę nuo galutinio vieneto pateikimo rinkai datos, taip pat pagrįstą ilgiausią pristatymo laiką pagal produkto kategoriją, laikantis 2019 m. spalio 1 d. priimtų ekologinio projektavimo įgyvendinimo reglamentų, kurių taikymas turėtų būti išplėstas platesniam produktų asortimentui;

| d) | užtikrinant, kad atsarginių dalių kaina būtų pagrįsta ir todėl ekonomiškai efektyvi, palyginti su viso produkto kaina, ir kad nepriklausomi ir įgaliotieji taisymo paslaugų teikėjai, taip pat vartotojai turėtų prieigą prie būtinų atsarginių dalių, nesudarant nesąžiningų kliūčių; |
| --- | --- |

d)

užtikrinant, kad atsarginių dalių kaina būtų pagrįsta ir todėl ekonomiškai efektyvi, palyginti su viso produkto kaina, ir kad nepriklausomi ir įgaliotieji taisymo paslaugų teikėjai, taip pat vartotojai turėtų prieigą prie būtinų atsarginių dalių, nesudarant nesąžiningų kliūčių;

| e) | skatinant taisymą, o ne pakeitimą, pratęsiant garantinį laikotarpį arba iš naujo jį nustatant vartotojams, kurie pasirenka šią galimybę, ruošiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai ir atsižvelgiant į ekonominio efektyvumo analizę tiek vartotojams, tiek įmonėms, ir užtikrinant, kad pardavėjai visada informuotų vartotojus apie taisymo galimybę ir susijusias teises į garantiją; |
| --- | --- |

e)

skatinant taisymą, o ne pakeitimą, pratęsiant garantinį laikotarpį arba iš naujo jį nustatant vartotojams, kurie pasirenka šią galimybę, ruošiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai ir atsižvelgiant į ekonominio efektyvumo analizę tiek vartotojams, tiek įmonėms, ir užtikrinant, kad pardavėjai visada informuotų vartotojus apie taisymo galimybę ir susijusias teises į garantiją;

| f) | įvertinant, kaip būtų galima ES lygmeniu sudaryti palankesnes sąlygas taisymui, nustatant teisinę garantiją profesionalaus taisytojo pakeistoms dalims, kai prekėms nebetaikoma teisinė ar komercinė garantija, ruošiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai; |
| --- | --- |

f)

įvertinant, kaip būtų galima ES lygmeniu sudaryti palankesnes sąlygas taisymui, nustatant teisinę garantiją profesionalaus taisytojo pakeistoms dalims, kai prekėms nebetaikoma teisinė ar komercinė garantija, ruošiantis Direktyvos (ES) 2019/771 peržiūrai;

| g) | skatinant valstybes nares kurti paskatas vartotojams, pvz., „amatininko premiją“, kuriomis būtų remiamas taisymas, visų pirma pasibaigus teisinės garantijos laikotarpiui, ir kurie imasi tam tikrų taisymo darbų, pasinaudodami patvirtintais ir nepriklausomais taisymo paslaugų teikėjais; |
| --- | --- |

g)

skatinant valstybes nares kurti paskatas vartotojams, pvz., „amatininko premiją“, kuriomis būtų remiamas taisymas, visų pirma pasibaigus teisinės garantijos laikotarpiui, ir kurie imasi tam tikrų taisymo darbų, pasinaudodami patvirtintais ir nepriklausomais taisymo paslaugų teikėjais;

Visuotinė strategija, skatinanti pakartotinio naudojimo kultūrą

| 12. | palankiai vertina Komisijos svarstytas privalomas priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią neparduotų ar nesugedusių prekių sunaikinimui, kad jas būtų galima panaudoti pakartotinai, ir kiekybinius pakartotinio naudojimo tikslus, be kita ko, įdiegiant užstato sistemas pagal Atliekų pagrindų direktyvą ir Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyvą; pabrėžia, kad prioritetinė prieiga prie atliekų aikštelių turėtų būti suteikta naujiems tvaraus verslo modeliams ir ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti tvarų atliekų tvarkymą; pabrėžia, kad reikia parengti strategiją, pagal kurią būtų vertinamos ir šalinamos teisinės taisymo, perpardavimo, pakartotinio naudojimo ir dovanojimo kliūtys, siekiant užtikrinti veiksmingesnį ir tvaresnį išteklių naudojimą, taip pat stiprinti antrinių žaliavų vidaus rinką, nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo nuostatoms, be kita ko, didinant standartizavimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti žiedinės ekonomikos ir tvaraus verslo modelius, kurie padėtų sumažinti sunaikinamų prekių kiekį ir kuriais būtų skatinama taisyti ir pakartotinai naudoti; ragina Komisiją skatinti naudoti tokius modelius užtikrinant, kad jie būtų ekonomiškai efektyvūs ir patrauklūs, ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, taip pat skatinti valstybes nares didinti informuotumą apie šiuos modelius rengiant švietimo kampanijas ir mokymus tiek vartotojams, tiek įmonėms; pabrėžia investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą svarbą šioje srityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad įmonės taiko praktiką, kuria siekiama atgrasyti nuo taisymo ir kuria ribojama teisė taisyti ir daromas poveikis vartotojų galimybėms taisyti; ragina taikyti požiūrį, kuriuo būtų užtikrintas intelektinės nuosavybės teisių gynimas ir užtikrinta veiksminga parama nepriklausomiems taisymo paslaugų teikėjams, kad būtų remiamas vartotojų pasirinkimas ir kad būtų sukurta visa tvari bendroji rinka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad būtina sukurti paskatų vartotojams pirkti naudotas prekes; pabrėžia, kad garantijos perleidimas perparduodant prekę, kuriai dar taikoma garantija, galėtų suteikti didesnį vartotojų pasitikėjimą šia rinka; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją išnagrinėti, kokiu mastu pirmą kartą produktą pirkusio pirkėjo garantija galėtų būti perduota kitiems pirkėjams vėlesnių pardavimų atveju, ypač skaitmeninio produkto paso atveju; be to, ragina įvertinti, ar atliekant direktyvos peržiūrą reikėtų peržiūrėti išlygą, taikomą naudotiems produktams pagal Direktyvoje (ES) 2019/771 numatytą teisinės garantijos sistemą, ir atlikti galimo poveikio naudotų produktų ir pakartotiniu naudojimu grindžiamiems verslo modeliams vertinimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina nustatyti aiškias atnaujintų ir suremontuotų prekių apibrėžtis ir skatinti plačiu mastu taikyti tokiems produktams savanorišką išplėstinių komercinių garantijų sistemą, siekiant papildyti pradines teisines garantijas ir užkirsti kelią vartotojų klaidinimui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad baigus kurti paslaugų vidaus rinką bus reikšmingai prisidėta pereinant prie tvaresnės bendrosios rinkos; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų užtikrinant gerai veikiančią paslaugų vidaus rinką ir veiksmingai dėti daugiau pastangų, kad galiojantys teisės aktai būtų geriau įgyvendinami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia paslaugų sektoriaus svarbą didinant galimybe naudotis taisymu ir kitais naujais verslo modeliais; ypač palankiai vertina tai, kad plėtojami verslo modeliai, pagal kuriuos vartojimas atskiriamas nuo fizinės nuosavybės, pagal kurią parduodama produkto funkcija, ir ragina atlikti patikimą funkcionalumo ekonomikos poveikio ir jos galimo grįžtamojo poveikio aplinkai ir vartotojui bei jo finansiniams interesams vertinimą, taip pat ir tokių modelių aplinkosauginį poveikį; pabrėžia, kad interneto paslaugų plėtra, naujos rinkodaros formos (nuoma, išperkamoji nuoma, produktai kaip paslaugos ir t. t.) ir taisymo infrastruktūros prieinamumas gali padėti pailginti produkto naudojimo trukmę ir padidinti vartotojų informuotumą ir pasitikėjimą tokiais produktais; ragina Komisiją skatinti šių naujų verslo modelių kūrimą teikiant tikslinę finansinę paramą pagal Bendrosios rinkos programą ir pagal visas kitas atitinkamas DFP programas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina parengti nacionalines kampanijas ir atitinkamus mechanizmus, kuriais vartotojai būtų skatinami ilginti produktų naudojimo trukmę juos taisant ir naudojant naudotas prekes bei didinti informuotumą apie tvarių naujoviškų technologijų pridėtinę vertę; prašo Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų teikti pagalbą ir paramą kompetentingoms valdžios institucijoms nacionaliniu ir vietos lygmenimis, taip pat įmonėms ir asociacijoms, tiek techniniu, tiek finansiniu požiūriu pagal DFP bendrosios rinkos programą, vykdant tokias informuotumo didinimo kampanijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina įmones ir organizacijas registruotis Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) ir taip pagerinti savo aplinkosauginį veiksmingumą; laukia būsimo Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos persvarstymo, kurį atlikus turėtų iš esmės pagerėti informacijos apie įmonių aplinkosauginį veiksmingumą prieinamumas; |
| --- | --- |

20.

Skaitmeninė strategija siekiant tvarios rinkos

| 21. | palankiai vertina pranešimą apie bendrą Europos pažangiųjų žiedinės ekonomikos prietaikų duomenų erdvę ir Komisijos siekį sukurti skaitmeninį produkto pasą, siekiant pagerinti atsekamumą ir prieigą prie informacijos apie produkto gamybos sąlygas, patvarumą, sudėtį, pakartotinį naudojimą, taisymą, išmontavimo galimybes ir tvarkymą pasibaigus naudojimo trukmei, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir įmonių išlaidas bei ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, labai mažų įmonių ir savarankiškai dirbančių asmenų poreikiams; ragina, kad kuriant šį mechanizmą glaudžiai bendradarbiauti su pramonės atstovais ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi skaitmeninių technologijų indėlį inovacijų srityje ir jų indėlį kuriant didžiąja dalimi žiediškumo principais grindžiamą ekonomiką; ragina Komisiją parengti standartus ir protokolus, kuriais remiantis būtų galima susipažinti su sąveikiais duomenimis ir juos naudoti, kad įmonės, investuotojai ir institucijos galėtų veiksmingai dalytis duomenimis ir būtų galima sukurti naujų duomenimis pagrįstų žiedinio verslo galimybių; ragina Komisiją ir valstybes nares naujojoje DFP padidinti finansavimą tvarių technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad skaitmeninis sektorius, nesvarbu, ar vertinsime jį kaip gaminantį ar teikiantį paslaugas sektorių, daro poveikį aplinkai ir ragina Komisiją įvertinti, kaip Europos skaitmeninio tvarumo indeksas, pagrįstą skaitmeninių produktų gyvavimo ciklo analize, galėtų susivienodinti tvarią gamybą ir skaitmeninių technologijų vartojimą; atkreipia dėmesį į tai, kad tokio poveikio aplinkai mažinimo praktika, pvz., pakuočių mažinimas ir tvaresnių pakuočių kūrimas, turėtų būti tvarios bendrosios rinkos strategijos dalimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priduria, kad reikėtų didinti informuotumą apie galimą nereikalingų duomenų, pvz., nepanaudotų mobiliųjų programėlių, rinkmenų, vaizdo įrašų, nuotraukų ir e. laiškų, aplinkosauginį pėdsaką; ragina Komisiją įvertinti skaitmeninės praktikos ir infrastruktūros poveikį anglies dioksido išmetimo ir aplinkosauginio pėdsako požiūriu, taip pat jų poveikį vartotojų praktikai ir apsvarstyti tinkamas priemones šiam poveikiui sumažinti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina, kad Komisija atsižvelgtų į Parlamento sprendimus dėl universaliojo kroviklio sistemos sukūrimo, siekiant sumažinti gamybą ir elektronines atliekas; |
| --- | --- |

25.

Valdžios institucijų požiūrio būtini pokyčiai

| 26. | mano, kad viešieji pirkimai turėtų būti įtraukti į ES ekonomikos gaivinimo planą, atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, remiant privačiojo sektoriaus inovacijų pastangas ir viešųjų konkursų skaitmeninimo procesus bei nustatant tinkamas paskatas tvariai gamybai ir vartojimui skatinti; ragina pirmenybę teikti ekologiškų prekių ir paslaugų, kurių aplinkosauginis pėdsakas mažesnis, paklausos skatinimui ir socialinių bei aplinkosaugos kriterijų propagavimui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad pereinant prie tvarios ir neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos reikia užtikrinti, kad būtų vykdomi aplinkos, socialiniai ir inovacijų viešieji pirkimai, į viešuosius konkursus įtraukiant tvarumo kriterijus ir tikslus; atsižvelgdamas į tai primena Komisijos įsipareigojimą imtis veiksmų taikant konkretiems sektoriams skirtas priemones ir gaires dėl žaliųjų viešųjų pirkimų, kartu išlaikant dabartinę viešųjų pirkimų teisės aktų sistemą, ir ragina Komisiją ryžtingai siekti, kad tvarūs viešųjų pirkimų kriterijai taptų standartiniu pasirinkimu; pabrėžia, kad svarbu remti naudotus, pakartotinai naudojamus, perdirbtus ir atnaujintus produktus ir mažo energijos suvartojimo programinės įrangos programas nustatant viešųjų pirkimų tikslus; pabrėžia galimą viešųjų konkursų tvarumo tikrinimo priemonės naudą siekiant užtikrinti jų suderinamumą su ES klimato srities įsipareigojimais ir kovoti su ekologiniu manipuliavimu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia vaidmenį, kurį žalieji ir socialiniai viešieji pirkimai galėtų atlikti trumpinant tiekimo grandines, mažinant priklausomybę nuo trečiųjų šalių ir skatinant tvarumą tokiuose svarbiuose sektoriuose, kaip vaistų, energijos ir maisto gamybos sektoriai; ragina užtikrinti veiksmingą viešųjų pirkimų su trečiosiomis šalimis abipusiškumą ir MVĮ, taip pat socialinės ekonomikos įmonėms užtikrinti tinkamas galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, be kita ko, nustatant lengvatinius sutarčių skyrimo kriterijus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares pasinaudoti esamomis ES sistemomis, kad viešieji pirkimai būtų vykdomi tvariai, ir prašo Komisijos šiuo atžvilgiu patobulinti savo gaires ir rodyti pavyzdį skelbiant tikslus ir statistinius duomenis, susijusius su jų pirkimo poveikiu aplinkai; be to, ragina ES institucijoms ir valstybėms narėms nustatyti ataskaitų teikimo prievoles, susijusias su jų vykdomais tvariais viešaisiais pirkimais, nesukuriant nepagrįstos administracinės naštos ir laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

29.

Atsakinga rinkodara ir reklama

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojai susiduria su klaidinančiais teiginiais apie produktų ir paslaugų aplinkosaugines savybes tiek internete, tiek ir realiame gyvenime; todėl rekomenduoja, kad prieš pateikiant produktą ar paslaugą į rinką būtų veiksmingai stebimi gamintojų ir platintojų ekologiškumo teiginiai ir kad neseniai iš dalies pakeista Direktyva 2005/29/EB būtų įgyvendinama taikant aktyvias kovos su klaidinančia praktika priemones; ragina Komisiją parengti atnaujintas gaires, skirtas vienodai įgyvendinti šią direktyvą ekologiškumo teiginių atžvilgiu ir teikti gaires rinkos priežiūros veiklai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prašo parengti aiškias gaires ir standartus, susijusius su ekologiškumo teiginiais ir įsipareigojimais, pagal kuriuos būtų sugriežtintas ekologinio ženklo sertifikavimas, ir palankiai vertina paskelbtą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ekologiškumo teiginių pagrindimo; rekomenduoja įvertinti galimą poreikį sukurti viešą Europos registrą, kuriame būtų išvardyti leidžiami ir draudžiami ekologiškumo teiginiai, taip pat sąlygas ir veiksmus, kurių reikia imtis tokiam teiginiui patvirtinti; priduria, kad skaidrios, atskaitingos ir tikslios informacijos teikimas padidins vartotojų pasitikėjimą produktais ir rinka ir galiausiai lems tvaresnį vartojimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad reklama turi įtakos vartojimo lygiui ir modeliams ir turėtų paskatinti tvarų įmonių ir vartotojų pasirinkimą; pabrėžia atsakingos reklamos, kurioje laikomasi viešųjų aplinkos ir vartotojų sveikatos standartų, svarbą; pabrėžia, kad dabartinė reglamentavimo sistema, kuria kovojama su klaidinančia reklama, galėtų sustiprinti vartotojų apsaugą, ypač tam tikrų kategorijų vartotojų, kurie laikomi pažeidžiamais, atveju, ir paskatinti tvarią gamybą ir vartojimą; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(2)  OL L 304, 2011 11 22, p. 64.

(3)  OL L 136, 2019 5 22, p. 28.

(4)  OL L 169, 2019 6 25, p. 1.

(5)  OL C 334, 2018 9 19, p. 60.

(6)  OL C 433, 2019 12 23, p. 146.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(9)  OL C 334, 2018 9 19, p. 60.

(10)  OL C 334, 2018 9 19, p. 60, S konstatuojamoji dalis.

(11)  2019 m. gruodžio mėn. specialioji „Eurobarometro“ ataskaita Nr. 503 „Požiūris į skaitmeninimo poveikį kasdieniam gyvenimui“.

(12)  2015 m. gruodžio mėn. Komisijos vardu atliktas tyrimas „Vartotojų rinkos tyrimas dėl ES vartotojų teisinių ir prekybos garantijų taikymo“ (angl. Consumer market study on the functioning of Legal and Commercial Guarantees for consumers in the EU).

(13)  2014 m. birželio mėn. greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 388 „Europiečių požiūris į atliekų tvarkymą ir efektyvų išteklių naudojimą“.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/19

---

P9_TA(2020)0319

Produktų saugos bendrojoje rinkoje klausimo sprendimas

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl produktų saugos bendrojoje rinkoje klausimo sprendimo (2019/2190(INI))

(2021/C 425/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Sprendimą 93/465/EEB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Sprendimą 93/465/EEB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/515 dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 764/2008 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/515 dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 764/2008 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2004/42/EB ir reglamentai (EB) Nr. 765/2008 ir (ES) Nr. 305/2011 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2004/42/EB ir reglamentai (EB) Nr. 765/2008 ir (ES) Nr. 305/2011 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (6),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/881 dėl ENISA (Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros) ir informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013 (Kibernetinio saugumo aktas) (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją „Automatizuoti sprendimų priėmimo procesai. Vartotojų apsaugos ir laisvo prekių ir paslaugų judėjimo užtikrinimas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją „Automatizuoti sprendimų priėmimo procesai. Vartotojų apsaugos ir laisvo prekių ir paslaugų judėjimo užtikrinimas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Europos pramonės politikos dirbtinio intelekto ir robotikos srityje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Europos pramonės politikos dirbtinio intelekto ir robotikos srityje (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl blokų grandinės – ateities perspektyvomis grindžiamos prekybos politikos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl blokų grandinės – ateities perspektyvomis grindžiamos prekybos politikos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos dokumentų rinkinio (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos dokumentų rinkinio (11),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. preliminarų pranešimą „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. preliminarų pranešimą „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. rezoliuciją „Išsklaidytosios operacijų knygos technologijos ir blokų grandinės: pasitikėjimo įtvirtinimas atsisakant tarpininkavimo“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. rezoliuciją „Išsklaidytosios operacijų knygos technologijos ir blokų grandinės: pasitikėjimo įtvirtinimas atsisakant tarpininkavimo“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl XXI amžiaus Europos standartų (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl XXI amžiaus Europos standartų (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. .../2014 dėl vartojimo gaminių saugos, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 87/357/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. .../2014 dėl vartojimo gaminių saugos, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 87/357/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB (17),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos darbo programą „Daugiau siekianti Sąjunga“ (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos darbo programą „Daugiau siekianti Sąjunga“ (COM(2020)0037),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos ataskaitą dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos ataskaitą dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos baltąją knygą „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos baltąją knygą „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikis geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų planas“ (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikis geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų planas“ (COM(2020)0094),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais paskelbtas patikimo dirbtinio intelekto etikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais paskelbtas patikimo dirbtinio intelekto etikos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą „Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas“ (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą „Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas“ (COM(2019)0168),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Komisijos Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais paskelbtą ataskaitą „Politikos ir investicijų rekomendacijos patikimo dirbtinio intelekto srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Komisijos Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais paskelbtą ataskaitą „Politikos ir investicijų rekomendacijos patikimo dirbtinio intelekto srityje“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0207/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A9-0207/2020),

| A. | kadangi bendroji prekių rinka yra viena iš svarbiausių ES ekonomikos pagrindų, o prekyba prekėmis šiuo metu sukuria apie ketvirtadalį ES BVP ir tris ketvirtadalius visos ES vidaus prekybos; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendroji prekių rinka yra viena iš svarbiausių ES ekonomikos pagrindų, o prekyba prekėmis šiuo metu sukuria apie ketvirtadalį ES BVP ir tris ketvirtadalius visos ES vidaus prekybos;

| B. | kadangi Direktyva dėl bendros gaminių saugos (Direktyva 2001/95/EB, DBGS) buvo priimta 2001 m. ir kadangi vartotojų pirkimo įpročiai pasikeitė dėl augančių elektroninės prekybos apimčių; kadangi ankstesnis 2013 m. Komisijos mėginimas reformuoti DBGS nebuvo sėkmingas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyva dėl bendros gaminių saugos (Direktyva 2001/95/EB, DBGS) buvo priimta 2001 m. ir kadangi vartotojų pirkimo įpročiai pasikeitė dėl augančių elektroninės prekybos apimčių; kadangi ankstesnis 2013 m. Komisijos mėginimas reformuoti DBGS nebuvo sėkmingas;

| C. | kadangi nepriimtina, kad ES vartotojai susiduria su produktų, kurie neatitinka ES saugos reikalavimų arba yra kitaip neteisėti, problema, pradedant pavojingų cheminių medžiagų naudojimu produktuose ir baigiant nesaugia programine įranga ir kitais pavojais saugai; kadangi reikia horizontaliosios teisės aktų sistemos, kuri veiktų kaip apsaugos priemonė ir stiprintų vartotojų apsaugą, kad būtų pasiektas aukštas vartotojų sveikatos apsaugos ir saugos lygis; |
| --- | --- |

C.

kadangi nepriimtina, kad ES vartotojai susiduria su produktų, kurie neatitinka ES saugos reikalavimų arba yra kitaip neteisėti, problema, pradedant pavojingų cheminių medžiagų naudojimu produktuose ir baigiant nesaugia programine įranga ir kitais pavojais saugai; kadangi reikia horizontaliosios teisės aktų sistemos, kuri veiktų kaip apsaugos priemonė ir stiprintų vartotojų apsaugą, kad būtų pasiektas aukštas vartotojų sveikatos apsaugos ir saugos lygis;

| D. | kadangi prekyba prekėmis bendrojoje rinkoje yra susijusi su pasaulio prekybos dinamika ir tiekimo grandinių veiksmingumu; kadangi dėl to labai svarbu užtikrinti, kad ES išorės sienos būtų labiau aprūpintos veiksmingesnėmis ir labiau suderintomis priemonėmis, kad būtų galima aptikti iš trečiųjų šalių įvežamus nesaugius produktus ir užkirsti kelią jų judėjimui bendrojoje rinkoje, kad tai būtų naudinga įmonėms, kurios laikosi taisyklių, ir būtų tinkamai bei veiksmingai apsaugotos vartotojų teisės; |
| --- | --- |

D.

kadangi prekyba prekėmis bendrojoje rinkoje yra susijusi su pasaulio prekybos dinamika ir tiekimo grandinių veiksmingumu; kadangi dėl to labai svarbu užtikrinti, kad ES išorės sienos būtų labiau aprūpintos veiksmingesnėmis ir labiau suderintomis priemonėmis, kad būtų galima aptikti iš trečiųjų šalių įvežamus nesaugius produktus ir užkirsti kelią jų judėjimui bendrojoje rinkoje, kad tai būtų naudinga įmonėms, kurios laikosi taisyklių, ir būtų tinkamai bei veiksmingai apsaugotos vartotojų teisės;

| E. | kadangi kompetentingos institucijos, imdamosi priemonių vartotojų saugai užtikrinti, turėtų deramai atsižvelgti į atsargumo principą, ypač dėl produktų, kuriuose įdiegtos naujos skaitmeninės technologijos ir kurie gali būti pavojingi; |
| --- | --- |

E.

kadangi kompetentingos institucijos, imdamosi priemonių vartotojų saugai užtikrinti, turėtų deramai atsižvelgti į atsargumo principą, ypač dėl produktų, kuriuose įdiegtos naujos skaitmeninės technologijos ir kurie gali būti pavojingi;

| F. | kadangi naujai atsirandančios technologijos keičia produktų savybes ir atsiranda būtinybė šį klausimą spręsti taip, kad būtų užtikrinta vartotojų apsauga ir teisinis aiškumas netrukdant inovacijoms; kadangi Komisijos ataskaita dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei atveriamas kelias siekti minėtų tikslų; |
| --- | --- |

F.

kadangi naujai atsirandančios technologijos keičia produktų savybes ir atsiranda būtinybė šį klausimą spręsti taip, kad būtų užtikrinta vartotojų apsauga ir teisinis aiškumas netrukdant inovacijoms; kadangi Komisijos ataskaita dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei atveriamas kelias siekti minėtų tikslų;

| G. | kadangi pavojingų produktų, apie kuriuos pranešta per Europos saugos vartus (RAPEX), skaičius tebėra labai didelis, kaip ir pavojingų ir reikalavimų neatitinkančių produktų pardavimas, ir kadangi atitiktis ES reguliavimo sistemai, visų pirma produktų saugos taisyklėms, taip pat ir gamybos proceso metu, prisideda prie produktų saugos; |
| --- | --- |

G.

kadangi pavojingų produktų, apie kuriuos pranešta per Europos saugos vartus (RAPEX), skaičius tebėra labai didelis, kaip ir pavojingų ir reikalavimų neatitinkančių produktų pardavimas, ir kadangi atitiktis ES reguliavimo sistemai, visų pirma produktų saugos taisyklėms, taip pat ir gamybos proceso metu, prisideda prie produktų saugos;

| H. | kadangi integruotoji ir standartizuotoji produktų sauga yra labai svarbi, nes sauga projektavimo etape gali turėti labai padidinti produktų saugą rinkoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi integruotoji ir standartizuotoji produktų sauga yra labai svarbi, nes sauga projektavimo etape gali turėti labai padidinti produktų saugą rinkoje;

| I. | kadangi ES rinkos priežiūros sistemoje daugiausia dėmesio skiriama bendrojoje rinkoje veikiantiems ekonominės veiklos vykdytojams ir kadangi dėl e. prekybos pokyčių rinkai tiesiogiai pateikiama daug produktų iš trečiųjų šalių; kadangi vis dėlto daugelis šių produktų neatitinka Europos Sąjungos saugos reikalavimų ir todėl gali pakenkti vartotojams, kurie dažnai nežino apie tokius pavojus; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES rinkos priežiūros sistemoje daugiausia dėmesio skiriama bendrojoje rinkoje veikiantiems ekonominės veiklos vykdytojams ir kadangi dėl e. prekybos pokyčių rinkai tiesiogiai pateikiama daug produktų iš trečiųjų šalių; kadangi vis dėlto daugelis šių produktų neatitinka Europos Sąjungos saugos reikalavimų ir todėl gali pakenkti vartotojams, kurie dažnai nežino apie tokius pavojus;

| J. | kadangi vartotojų apsaugos lygis neturėtų priklausyti nuo to, ar vartotojai apsiperka internetu, ar fizinėje parduotuvėje, ir kadangi turėtų būti toliau skatinamos kai kurių skaitmeninių platformų ir elektroninių prekyviečių savanoriškos iniciatyvos; kadangi vis dar reikia imtis kitų veiksmų siekiant pakankamai apsaugoti vartotojus, nes daugelis elektroninėse prekyvietėse parduodamų produktų neatitinka ES saugos taisyklių, ir kadangi dėl to reikalinga platesnė reguliavimo sistema, kad būtų užtikrinta platformų atsakomybė ir atsakingumas; |
| --- | --- |

J.

kadangi vartotojų apsaugos lygis neturėtų priklausyti nuo to, ar vartotojai apsiperka internetu, ar fizinėje parduotuvėje, ir kadangi turėtų būti toliau skatinamos kai kurių skaitmeninių platformų ir elektroninių prekyviečių savanoriškos iniciatyvos; kadangi vis dar reikia imtis kitų veiksmų siekiant pakankamai apsaugoti vartotojus, nes daugelis elektroninėse prekyvietėse parduodamų produktų neatitinka ES saugos taisyklių, ir kadangi dėl to reikalinga platesnė reguliavimo sistema, kad būtų užtikrinta platformų atsakomybė ir atsakingumas;

| K. | kadangi siekiant pagerinti vartotojų saugą ir apsaugą yra būtinas produktų atsekamumas tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

K.

kadangi siekiant pagerinti vartotojų saugą ir apsaugą yra būtinas produktų atsekamumas tiekimo grandinėje;

| L. | kadangi Europos Sąjungoje buvo pranešta apie didelį skaičių suklastotų prekių, kurios buvo pavojingos arba kėlė didelę riziką vartotojų sveikatai ir saugai; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Sąjungoje buvo pranešta apie didelį skaičių suklastotų prekių, kurios buvo pavojingos arba kėlė didelę riziką vartotojų sveikatai ir saugai;

| 1. | pabrėžia, kad COVID-19 krizė parodė, kad, siekiant apsaugoti ES piliečius, yra itin svarbu, kad visų produktų, skirtų įveikti ekstremaliąsias situacijas ir bet kokias Europos Sąjungai galinčias kilti krizes, ypač medicinos ir apsaugos priemonių, produktų, kurie parduodami internetu ir ne internetu, ir produktų ne iš ES šalių, sauga būtų aukščiausio lygio; todėl pabrėžia, kad interneto platformos ir elektroninės prekyvietės turi imtis aktyvių priemonių kovai su klaidinančia praktika ir dezinformacija, susijusia su internete parduodamais produktais; ragina Komisiją įsigyjant krizių priemonių atsargas ypatingą dėmesį skirti medicinos priemonių saugai; pažymi, kad dirbtiniu intelektu, daiktų internetu ar robotikos pagrindu sukurti produktai gali padėti kovoti su dabartine ir būsimomis krizėmis, kurios kenkia ES strateginei pozicijai; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti savo suderintus veiksmus produktų saugos sistemoje ir atitinkamuose jos tinkluose; |
| --- | --- |

1.

Visų produktų sauga

| 2. | palankiai vertina Reglamentą (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, išskyrus į Sąjungos rinką patenkančių produktų patikrinimus, jis taikomas tik produktams, kuriems taikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai, o maždaug trečdalis visų ES apyvartoje esančių produktų yra nesuderinti gaminiai; primygtinai ragina Komisiją atnaujinti ir nustatyti internetu ir ne internetu parduodamiems suderintiems ir nesuderintiems produktams taikytinas rinkos priežiūros taisykles ir užtikrinti, kad jos atitiktų savo paskirtį skaitmeniniame amžiuje, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir didesnę produktų saugą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia pritaikyti produktų saugos taisykles prie naujų rinkos realijų ir perėjimo prie skaitmeninių technologijų šalinant kylančią riziką ir grėsmes vartotojų saugai, sprendžiant susijusias vartotojų saugumo problemas ir ginant jų teises; prašo Komisijos peržiūrint Direktyvą dėl bendros gaminių saugos spręsti iššūkius, kylančius dėl besiformuojančių technologijų, pvz., dirbtinio intelekto, daiktų interneto, robotikos ir 3D spausdinimo, ir galiojančiuose teisės aktuose, pvz., Mašinų direktyvoje ir Radijo įrenginių direktyvoje, nustatyti bei pašalinti esančias spragas, vengiant teisės aktų dubliavimosi ir užtikrinant nuoseklų požiūrį į produktų saugą visuose sektorių teisės aktuose, pvz., Žaislų direktyvoje ir kituose konkretiems produktams skirtuose teisės aktuose, kad būtų pasiektas aukščiausias vartotojų saugos lygis ir pašalintos galimos kliūtys, trukdančios plėtoti ardomąsias technologijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją peržiūrint Direktyvą dėl bendros gaminių saugos, suderinant su potencialia kitų teisėkūros pagrindų, pvz., Direktyvos dėl atsakomybės už gaminius, peržiūra, iš naujo apibrėžti sąvoką „produktas“ ir „saugus produktas“, kad jos atspindėtų besiformuojančių technologijų, įskaitant produktus su integruotu dirbtiniu intelektu, daiktų internetu ar robotika, autonominę programinę įrangą ir programinę įrangą arba atnaujinimus, dėl kurių produktas iš esmės pakeičiamas ir dėl to faktiškai sukuriamas naujas produktas, sudėtingumą; primygtinai ragina Komisiją peržiūrint Direktyvą dėl bendros gaminių saugos pirmenybę teikti vartotojų teisėms ir vartotojų teisiniam tikrumui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra įsitikinęs, kad produktuose įdiegtas dirbtinis intelektas ir kitos besiformuojančios technologijos gali pakeisti produktų paskirtį ir daryti poveikį jų saugai, pateikus juos į rinką, visų pirma dėl jų programinės įrangos atnaujinimų ar dėl savarankiško mokymosi technologijų; primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti, ar „pateikimas rinkai“, laikomas lemiamu momentu ekonominės veiklos vykdytojui užtikrinti produkto saugą, vis dar atitinka savo paskirtį, ir pabrėžia, kad nuolatinė reikalavimų atitiktis atitinkamiems produktų saugos teisės aktams, taip pat po programinės įrangos naujinių įdiegimo, galėtų labiau atitikti paskirtį skaitmeniniame amžiuje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sutinka, kad dirbtinio intelekto sistemos turėtų būti saugios, kad būtų patikimos, kaip nurodyta Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais patikimo dirbtinio intelekto etikos gairėse, prašo Komisijos visapusiškai atsižvelgti į Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais rekomendacijas ir sutinka, kad vartotojai turi būti informuojami apie dirbtinio intelekto ir produktų, kuriuose jis yra integruotas, saugą ir saugumą; yra įsitikinęs, kad bendras ES lygmens požiūris dirbtinio intelekto atžvilgiu yra labai svarbus plėtojant šią technologiją Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad reikia bendros apibrėžties, kuri turėtų būti periodiškai persvarstoma siekiant ją pritaikyti prie naujų technologinių pokyčių, ir su sauga susijusių dirbtinio intelekto reikalavimų, kad būtų išvengta tolesnio bendrosios rinkos susiskaidymo dėl skirtingų nacionalinės teisės aktų; pabrėžia, kad ES turi imtis veiksmų, kad sukurtų investicijų, duomenų infrastruktūros, mokslinių tyrimų ir bendrų etikos normų sistemą, kuri padidintų vartotojų ir įmonių pasitikėjimą, užtikrintų veiksmingesnę ir teisingesnę vartotojų apsaugos formą, užtikrintų teisinį tikrumą, pagerintų ES ekonomikos konkurencingumą ir skatintų steigti ir plėtoti pradedančiąsias įmones ir įmones, vykdančias ir naudojančias dirbtinio intelekto mokslinius tyrimus; pabrėžia, kad Komisija turėtų įvertinti, kaip būtų galima naudoti dirbtinio intelekto technologiją ir blokų grandinę siekiant padidinti produktų saugą, pavyzdžiui, kuriant sąveikias duomenų bazes apie žalą, kurią sukelia bendrojoje rinkoje cirkuliuojantys nesaugūs produktai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad pavienės arba integruotos į produktą dirbtinio intelekto sistemos teikia daug galimybių ir kad jose turėtų būti naudojami aukštos kokybės ir nešališki duomenų rinkiniai, kad jos būtų patikimos ir skatintų vartotojų apsaugą; todėl palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimo, kuriame atsižvelgiama į septynis pagrindinius reikalavimus, išdėstytus Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais gairėse; pabrėžia, kad šios gairės taip pat turėtų būti svarstomos tarptautiniu lygmeniu; pabrėžia, kad Komisija turėtų tikrinti esamus dirbtinio intelekto standartus ir konsultuotis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad įvertintų, kokių naujų standartų reikia, kad ji turėtų periodiškai vertinti su dirbtiniu intelektu susijusią ES reglamentavimo sistemą, siekdama užtikrinti produktų saugą ir vartotojų bei duomenų apsaugą, ir kad ji turėtų imtis veiksmų tose srityse, kuriose būtina skatinti teisinį tikrumą ir užtikrinti taisyklių suderinimą ES; |
| --- | --- |

7.

Produktų saugos taisyklių laikymasis

| 8. | pabrėžia, kad suderinta rizika grindžiama vertinimo sistema, parengta remiantis aiškiais ir skaidriais kriterijais, bus veiksminga ne tik administraciniu požiūriu, ypač labai mažoms įmonėms ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ), nes taip bus išvengta neproporcingos naštos, bet ir vartotojų saugos didinimo požiūriu; todėl ragina Komisiją toliau derinti metodiką ir kartu su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais nuodugniai įvertinti rizika grindžiamų vertinimo sistemų įgyvendinamumą jų taikymą pritaikant didelės rizikos produktams, taip pat atitikties vertinimo mechanizmus, jei jų dar nėra, siekiant užtikrinti produktų, kuriuose įdiegtos naujos technologijos, pritaikytąją arba standartizuotąją saugą ir saugumą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti nuoseklų požiūrį į produktų saugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, ir pažymi, kad gali atsirasti didelė asimetrija tarp produktų, kuriuose naudojamos įdiegtos besiformuojančios technologijos, kūrimo ir valdžios institucijų gebėjimo jas įvertinti; todėl pabrėžia, kad valstybės narės, padedamos Komisijos, turėtų koordinuoti savo dirbtinio intelekto rizikos valdymo strategijas pagal savo nacionalines rinkos priežiūros strategijas, kad visiems ekonominės veiklos vykdytojams būtų užtikrintos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad dabartinės teisinės sistemos spragos kenkia ES vartotojų teisėms ir ES įmonių, ypač MVĮ ir labai mažų įmonių konkurencingumui; ragina Komisiją vertinant būsimų teisės aktų poveikį taip pat atsižvelgti į principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“, pagal kurį turėtų būti deramai atsižvelgiama į poreikį teikti paramą MVĮ, kad būtų sumažinta našta, kurią šios priemonės gali sukurti, ir užtikrinta stabili, nuspėjama ir tinkamai reguliuojama aplinka, kurioje MVĮ galėtų vykdyti savo veiklą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti ES bandomosios reglamentavimo aplinkos lyginamuosius standartus, neatsisakant atsargumo principo, nes jie gali padėti padidinti produktų saugą, suteikiant ekspertinių žinių apie tai, kaip šiuolaikiškai įvertinti produkto atitiktį taikytiniems teisės aktams; atkreipia dėmesį į tai kad sukūrus bendrą technologijų, pvz., dirbtinio intelekto, testavimo ir tobulinimo aplinką, ES įmonėms bus lengviau įveikti bendrosios rinkos susiskaidymą ir efektyviai išnaudoti augimo potencialą visoje ES; pripažįsta reikšmingą skaitmeninių inovacijų centrų vaidmenį, kurį jie gali atlikti vienu metu veikdami kaip tarpininkai tarp reguliuotojų ir įmonių ir padėdami startuoliams ir MVĮ prisitaikyti prie naujų teisės aktų ir patekti į rinką; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į autonomišką dirbtinio intelekto savarankiško mokymosi elgesį visame produkto naudojimo cikle ir įvertinti galimybę sukurti naujų grėsmių prevencijos mechanizmus; ragina nustatyti, kad privaloma žmogaus atliekama priežiūra būtų numatytoji didelės rizikos dirbtinio intelekto produktų parinktis, ir parengti veiksmingas didelės rizikos dirbtinio intelekto produktų patikras visoje tiekimo grandinėje taikant patikimas ir nešališkas procedūras siekiant užtikrinti produktų saugą ir vartotojų teisę reikalauti asmeninės komunikacijos, o ne komunikacijos su automatizuotomis sistemomis; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti stiprias vartotojų teises reikia kurti saugius ir novatoriškus dirbtinio intelekto produktus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina besiformuojančių technologijų teikėjus integruoti saugos mechanizmus į tokias technologijas, įskaitant automatinius pasitaisymo mechanizmus, siekiant užkirsti kelią programinės įrangos, kuri gali kelti pavojų vartotojų saugai, įkėlimui, didinti informuotumą apie produktų saugos problemas ir užtikrinti saugą per visą jų gyvavimo ciklą; prašo Komisijos išnagrinėti, ar produktų patvarumas, galimybė juos pakartotinai naudoti, atnaujinti ir pataisyti gali turėti įtakos jų saugai; vis dėlto pažymi, kad dauguma ekonominės veiklos vykdytojų ne visada veiksmingai kontroliuoja produktus visą jų gyvavimo ciklą ir kad už įvairius kitus produktų komponentus gali būti atsakingos keletas kitų šalių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad junglumo infrastruktūroje, įskaitant naujas ryšių technologijas, pvz., 5G, būtų įdiegtas integruotasis ir standartizuotasis saugumas ir privatumas, siekiant pagerinti susietų produktų saugą; pabrėžia, kad rizika, kuri kyla dėl programinės įrangos naujinių, klaidingų duomenų ir prarasto ryšio, gali lemti grėsmę saugai ir sveikatai, ir ragina Komisiją atnaujinti dabartinius teisės aktus, kad būtų šalinamos šios grėsmės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | yra įsitikinęs, kad sujungtų prietaisų ir tarpusavyje susijusių paslaugų kibernetinio saugumo trūkumas ir jo spragos gali kelti pavojų produktų saugai ir kad šį klausimą reikia spręsti atliekant atitinkamų taisyklių ir rekomendacijų horizontaliąją peržiūrą; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad persvarstant Direktyvą dėl bendros gaminių saugos būtų atsižvelgta ir į kibernetinio saugumo iššūkius ir naujas tendencijas, užtikrinant, kad visi įrenginiai būtų nuolat atnaujinami pagal besivystančius pramonės tinklo standartus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES kibernetinio saugumo aktas yra viena iš pagrindinių priemonių kibernetiniam saugumui ES lygmeniu stiprinti, bet yra grindžiamas tik savanoriška sertifikavimo schema; ragina Komisiją, visuomet atsižvelgiant į konkrečių sektorių aspektus, įvertinti, ar reikia sukurti produktų su integruotomis besiformuojančiomis technologijomis, pvz., dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos, ES kibernetinio saugumo sertifikavimo schemą pagal ES kibernetinio saugumo sistemą, ir ar reikia parengti atitinkamas privalomas vartojimo produktų sertifikavimo schemas, kurias būtų galima greitai atnaujinti ir prisitaikyti prie esamos rizikos, netrukdant inovacijoms; todėl ragina Komisiją įvertinti, ar reikia teisės aktų dėl privalomų kibernetinio saugumo reikalavimų ir tinkamų rinkos priežiūros mechanizmų; |
| --- | --- |

15.

Veiksminga rinkos priežiūra

| 16. | pabrėžia, kad daugumai ES rinkos priežiūros institucijų pastaraisiais metais trūko finansinių ir žmogiškųjų išteklių, ir ragina Komisiją ir valstybes nares tiek, kiek leidžia jų kompetencija, didinti savo rinkos priežiūros institucijų išteklius ir ekspertines žinias, stiprinti jų tarpusavio bendradarbiavimą ir rengti bendrus veiksmus, be kita ko, tarpvalstybiniu lygmeniu ir internetinių rinkų atžvilgiu, didinti patikrų veiksmingumą ir efektyvumą ir pakankamai aprūpinti rinkos priežiūros institucijas, įskaitant muitines, personalu, kad būtų galima nustatyti nesaugius produktus, visų pirma iš trečiųjų šalių, ir užkirsti kelią jų judėjimui vidaus rinkoje; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ypač svarbu aprūpinti atitinkamas institucijas modernia įranga, taip pat užtikrinti, kad jos naudotų naujoviškas technologijas, ir pabrėžia, kad prieiga prie atitinkamų dokumentų, pvz., su produktų sauga susijusios programinės įrangos dokumentų ir duomenų rinkinių, yra itin svarbi, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų vykdyti savo veiklą ir įvertinti, ar produktai atitinka atitinkamas saugos taisykles; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia Bendrosios rinkos programos svarbą 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje, remiant ir stiprinant veiksmingos rinkos priežiūros institucijas joms vykdant savo užduotis visoje vidaus rinkoje ir užtikrinant vidaus rinkoje būtų prieinami tik saugūs ir reikalavimus atitinkantys produktai, užtikrinantys aukštą vartotojų apsaugos lygį; atsižvelgdamas į tai, pakartoja savo raginimą Komisijai ir Tarybai padidinti ir skirti pakankamai išteklių ir numatyti specialią biudžeto eilutę, taip pat ragina valstybes nares taip pat skirti pakankamai išteklių savo muitinės tarnyboms; ragina tarpinstitucinių derybų šalis neleisti mažinti biudžetų DFP bendrosios rinkos programai ir muitinės programoms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad, nors rinkos priežiūros veikla siekiama apsaugoti bendrus viešuosius interesus, o suklastoti produktai yra susiję su privačių intelektinės nuosavybės teisių apsauga, suklastoti produktai yra susiję su rizika vartotojų sveikatai ir saugai; todėl ragina Komisiją susidaryti geresnį ir aiškesnį vaizdą apie klastojimo reiškinį ir galimą vaidmenį, kurį rinkos priežiūros institucijos ir elektroninės prekyvietės galėtų atlikti geriau apsaugodamos ES vartotojų sveikatą ir saugą, be kita ko, veiksmingai užtikrindamos muitų teisės aktų vykdymą ir derindamos muitinį tikrinimą visoje ES; ragina rinkos priežiūros institucijas naudoti naujas technologijas, pvz., dirbtinį intelektą ir blokų grandinę, siekiant užtikrinti, kad duomenų analizė galėtų būti naudojama rizikai mažinti, produktų saugos teisės aktų laikymuisi gerinti ir vartotojams apsaugoti nuo suklastotų produktų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti minimalias ėminių normas; prašo rinkos priežiūros institucijų reguliariai arba vykdant tikslines patikras, kaip antai, atliekamas Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklo, atlikti konkrečiam sektoriui būdingus kontrolinius pirkimus, be kita ko, ir internetinėse pirkinių prekyvietėse; priduria, kad visų pirma reikėtų skirti dėmesį toms produktų kategorijoms, apie kurias dažniausiai pranešama naudojant RAPEX, ir imtis atitinkamų ribojamųjų priemonių nustačius riziką; rekomenduoja užtikrinti, kad šios priemonės būtų tvirtai pagrįstos duomenų analizės priemonėmis; pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės pažeidėjams taikytų veiksmingas sankcijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją nedelsiant priimti įgyvendinimo aktus pagal Reglamentą (ES) 2019/1020, ypač pagal jo 25 straipsnį, kuriais būtų nustatyti suderintų ir nesuderintų produktų patikrų kriterijai ir metodai, ir įtraukti minimalius į Sąjungos rinką patenkančių produktų patikrų reikalavimus, kad būtų užtikrintas nuoseklus, veiksmingas ir vienodas Sąjungos teisės vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad produktams, kuriuos vartotojai tiesiogiai perka iš ne ES ekonominės veiklos vykdytojų, turi būti taikoma veiksminga kontrolė siekiant užtikrinti jų atitiktį ES reglamentavimo sistemai; ragina rinkos priežiūros institucijas, įskaitant muitines, tinkamai tikrinti šiuos produktus; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę reikalauti, kad ne ES šalių ekonominės veiklos vykdytojai paskirtų Europos Sąjungoje už nesuderintus produktus atsakingą ekonominės veiklos vykdytoją, kuris rinkos priežiūros institucijoms pateiktų su produkto sauga susijusią informaciją arba dokumentus ir bendradarbiautų su jomis siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi taisomųjų veiksmų reikalavimų nesilaikymo atvejais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prašo Komisijos bendradarbiauti su trečiųjų šalių reguliavimo institucijomis, su jomis keistis su rinkos priežiūra susijusia informacija apie pavojingus produktus ir į visus ES laisvos prekybos susitarimus įtraukti nuostatas dėl rinko priežiūros ir reikalavimų vykdymo užtikrinimą, kad vidaus rinkoje produktus parduodančioms ES nepriklausančių šalių įmonėms būtų taikomi tokie patys produktų saugos reikalavimai kaip ir ES įmonėms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ES ir tarptautiniu lygmenimis didinti vartotojų apsaugos, rinkos priežiūros ir muitinės institucijų bei kitų susijusių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, kad būtų galima užtikrinti vienodą kontrolę visuose įvežimo į Sąjungą punktuose, užtikrinti galimybę skubiai perduoti informaciją apie nesaugius produktus ir sustiprinti reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių,, pvz., atitikties ES reguliavimo sistemai patikrų ir nuobaudų, koordinavimą; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti glaudesnę ES ir nacionalinių viešųjų nelegalių produktų duomenų bazių tarpusavio sąveiką; ragina Komisiją, pasinaudojant Reglamento (ES) 2019/1020 teisiniu pagrindu, leisti naudoti Rinkos priežiūros informacinę ryšių sistemą, kuri turėtų veikti lygiagrečiai su Bendra muitinės rizikos valdymo sistema, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas ir daugiau dalijamasi informacija tarp valstybių narių ir Komisijos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina Komisiją savo veiksmų plane, skirtame muitinėms, pirmenybę teikti produktų saugai; |
| --- | --- |

24.

Saugūs produktai elektroninėse prekyvietėse

| 25. | pabrėžia, kad vartotojams turėtų būti siūlomi tokie pat saugūs produktai, nesvarbu, ar jie perkami internetu, ar ne, ir pripažįsta elektroninių prekyviečių įsipareigojimą dėl produktų saugos (18), kartu atkreipdamas dėmesį į jo savanorišką pobūdį, ribotą rinkos dalyvių dalyvavimą ir išsamių pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių (PVRR) trūkumą, kad būtų užtikrintas prasmingas pasirašiusiųjų pastangų vertinimas; ragina Komisiją skatinti kitas elektronines prekyvietes prisijungti prie iniciatyvos ir aiškiai informuoti vartotojus apie jų teises ir mažmenininkus, taip pat įvertinti vaidmenį, kurį elektroninės prekyvietės galėtų atlikti mažinant nesaugių produktų apyvartą, ir pasiūlyti privalomas taisykles dėl ES ir už jos ribų įsteigtų prekyviečių prievolių ir atsakomybės, kurios būtų įtrauktos į Skaitmeninių paslaugų aktą, persvarstant BGSD ir kitus atitinkamus teisės aktus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti vienodas sąlygas ES ir trečiųjų šalių platformoms, kai kalbama apie atitiktį ES produktų saugos taisyklėms; ragina Komisiją kartu su rinkos priežiūros institucijomis atlikti produktų iš trečiųjų šalių saugos tyrimus, aktyviau tikrinti elektronines prekyvietes ir didinti jų atsakomybę; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su vartotojų organizacijomis, geriau informuoti vartotojus apie elektroninėse prekyvietėse įsigytų reikalavimų neatitinkančių produktus iš trečiųjų šalių galimas rizikas; ragina Komisiją reikalauti, kad elektroninės prekyvietės taikytų tas pačias taisykles visiems ES vartotojams produktus siūlantiems subjektams, įskaitant įsisteigusius trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad nors interneto platformos, pvz., elektroninės prekyvietės, buvo naudingos tiek mažmenininkams, tiek vartotojams, nes padidino pasirinkimą ir sumažino kainas, vis daugiau pardavėjų, ypač iš trečiųjų šalių, bendrojoje rinkoje siūlo nesaugius arba neteisėtus produktus; todėl ragina elektronines prekyvietes kuo greičiau reaguoti į RAPEX pranešimus ir veiksmingai bei aktyviai bendradarbiauti su valstybių narių kompetentingomis institucijomis nedelsiant pašalinant nesaugius produktus ir imantis priemonių, kad jie vėl neatsirastų prekyboje; prašo Komisijos nustatyti įpareigojimus, pagal kuriuos būtų reikalaujama, kad elektroninės prekyvietės veiksmingai reaguotų į nesaugius produktus, be kita ko, informuojant vartotojus, jei jie įsigijo nesaugų ar kitaip reikalavimų neatitinkantį produktą; ragina elektronines prekyvietes, į kurias kreipiasi vartotojų organizacijos, įspėti apie nesaugų produktą ir bendradarbiauti su jomis siekiant įvertinti galimą riziką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti, kad elektroninės prekyvietės stiprintų savo bendradarbiavimą plėtodamos bendrus veiksmus vienos su kitomis ir su kompetentingomis institucijomis, konsultuotųsi su RAPEX sistema prieš pateikdamos produktus savo interneto svetainėse, nedelsdamos pašalintų produktus, kuriuos RAPEX sistema įvertina kaip nesaugius, keistųsi informacija apie pardavėjus, kurie pažeidžia taisykles, imtųsi veiksmingų ir atgrasomų priemonių prieš juos ir jų tiekimo grandinę, įdiegtų patikimą verslo subjekto-naudotojo autentiškumo patvirtinimo sistemą ir sukurtų lengvai prieinamą ES masto priemonę vartotojams pranešti apie nesaugius produktus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją įvertinti, kaip elektroninės prekyvietės galėtų patobulinti savo sąsają su RAPEX sistema, jei ši bus modernizuota ir bus užtikrintas jos suderinamumas, pvz., per taikomosios programos sąsają, kad būtų galima gauti įspėjimus apie tai, kad apie produktą pranešta šioje sistemoje, ir užtikrinti, kad parduodami produktai būtų saugūs, ir ragina Komisiją reikalauti, kad elektroninės prekyvietės savo interneto svetainėse pateiktų nuorodą į RAPEX siekiant didinti informuotumą apie šią platformą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prašo Komisijos įvertinti reikalavimą interneto platformoms nustatyti veiksmingas ir tinkamas apsaugos priemones, kuriomis kovojama su nesaugių produktų, kurie neatitinka ES reguliavimo sistemos, reklama, įskaitant reklamą arba klaidinančias garantijas ir tiekėjų ar klientų pareiškimus, ir kartu su šiuo vertinimu pateikti išsamų tokių nuostatų poveikio vertinimą, įskaitant sąnaudų efektyvumo analizę, pagrįstą proporcingumu interneto platformoms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją derėtis dėl plataus užmojo PPO e. prekybos susitarimo, siekiant pagerinti produktų saugos taisyklių laikymąsi internete ES ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

31.

Komisijos 2020 m. standartų programa ir atsekamumas

| 32. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. ES standartizacijos programa sprendžiamos problemos, kylančios bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, pvz., susijusios su dirbtiniu intelektu, daiktų internetu, duomenų apsauga, įskaitant sveikatos duomenis, kibernetiniu saugumu ir automatizuotu judumu; prašo Komisijos įgalioti Europos standartizacijos komitetą, Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetą ir Europos telekomunikacijų standartų institutą remti darniųjų standartų rengimo procesą, be kita ko, rengiant standartus tradiciniams sektoriams, kuriuose anksčiau nebuvo naudojamos IT, siekiant užtikrinti saugų ir vienodą naujų ir sąveikių skaitmeninių technologijų naudojimą visoje ES; pabrėžia, kad standartai, ypač susiję su tam tikrų kategorijų produktais, pvz., asmeninėmis apsaugos priemonėmis, turėtų būti parengti taip, kad būtų užtikrintas aukščiausias vyrų ir moterų saugos lygis; ragina Komisiją ir valstybes nares remti visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant vartotojų ir verslo asociacijas, dalyvavimą standartizacijos veikloje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad veiksmingas ir efektyvus atsekamumas tiekimo grandinėje yra labai svarbus siekiant pagerinti produktų saugą ir kokybę laikantis ES reguliavimo sistemos ir užtikrinant ES vartotojų apsaugą, nes aiški ir patikima informacija apie produktus užkerta kelią vartotojų, įskaitant neįgaliuosius, netikrumui, užtikrina jiems galimybę priimti aktualia informacija pagrįstus sprendimus, o rinkos priežiūros institucijoms suteikia galimybę vykdyti savo veiklą; prašo Komisijos atitinkamai atnaujinti nesuderintų produktų atsekamumo reikalavimų taisykles; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prašo Komisijos įvertinti, kaip išsklaidytosios operacijų knygos technologija, kaip antai blokų grandinė, galėtų padidinti produktų saugą pagerinant produktų atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, įskaitant jų standartizavimą; pabrėžia, kad parengus patikimą ir patikrinamą elektroninę informaciją, rinkos priežiūros institucijų vykdoma kontrolė būtų paprastesnė ir veiksmingesnė; |
| --- | --- |

34.

Atšaukimai

| 35. | pažymi, kad vartotojai prastai reaguoja į atšaukimus ir toliau naudoja nesaugius produktus, nors jie buvo atšaukti; prašo Komisijos paskelbti aiškiai suformuluotas gaires dėl atšaukimo procedūrų, įskaitant kontrolinį sąrašą su konkrečiais reikalavimais, ir pateikti aiškią informaciją apie lyginamuosius standartus, kuriuos naudoja rinkos priežiūros institucijos, kad būtų pasiekiama daugiau vartotojų, kartu atsižvelgiantį tai, kad MVĮ ir ypač labai mažoms įmonėms reikia papildomos pagalbos įgyvendinant šias gaires; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prašo mažmenininkų, elektroninių prekyviečių ir vartotojų asociacijų atlikti svarbesnį vaidmenį susigrąžinant internetu ar ne internetu pirktus nesaugius produktus ir teikiant tinkamą ir patikimą informaciją vartotojams, ir ragina mažmenininkus ir elektronines prekyvietes užtikrinti, kad produktai būtų greitai pašalinti iš elektroninių prekyviečių ir lentynų ir susigrąžinti iš vartotojų; prašo Komisijos ir valstybių narių reikalauti, kad elektroninės prekyvietės įdiegtų veiksmingus mechanizmus, kuriais būtų užtikrinta, kad jos galėtų pasiekti savo naudotojus, pirkėjus ir pardavėjus, nesvarbu, ar jie būtų fiziniai asmenys, ar įmonės, siekiant juos kuo greičiau informuoti, kai būtina produktus atšaukti; prašo Komisijos įvertinti, kaip naujos technologijos ir algoritmai galėtų užtikrinti didesnį šio proceso efektyvumą ir didesnį nukentėjusių vartotojų pasiekiamumą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau tarpvalstybiniu mastu keistis geriausia patirtimi, susijusia su produktų atšaukimu, ir svarstyti galimybę padidinti produktų registravimo rodiklius, kad būtų galima lengviau nustatyti ir aktyviai informuoti nukentėjusius vartotojus, net jei perkama tarpvalstybiniu mastu, ir sudaryti sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams naudotis duomenimis, pvz., lojalumo schemomis, kad jie pasiektų vartotojus nepažeisdami Bendrojo duomenų apsaugos reglamento taisyklių; ragina vartotojų asociacijas stiprinti bendradarbiavimą su rinkos priežiūros institucijomis dėl produktų atšaukimo procedūrų, išvardijant produktus, kurie RAPEX sistemoje buvo nurodyti kaip nesaugūs, savo žiniatinklio svetainėse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti paprastą ir suderintą grįžtamosios informacijos apie ekonominės veiklos vykdytojų atšaukiamų produktų ataskaitą, kuri būtų teikiama rinkos priežiūros institucijoms, siekiant įvertinti atšaukimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

(2)  OL L 218, 2008 8 13, p. 82.

(3)  OL L 91, 2019 3 29, p. 1.

(4)  OL L 316, 2012 11 14, p. 12.

(5)  OL L 169, 2019 6 25, p. 1.

(6)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

(7)  OL L 151, 2019 6 7, p. 15.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0032.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0081.

(10)  OL C 388, 2020 11 13, p. 141.

(11)  OL C 388, 2020 11 13, p. 39.

(12)  OL C 363, 2020 10 28, p. 179.

(13)  OL C 11, 2020 1 13, p. 7.

(14)  OL C 334, 2018 9 19, p. 2.

(15)  OL C 334, 2018 9 19, p. 60.

(16)  OL C 76, 2018 2 28, p. 112.

(17)  OL C 443, 2017 12 22, p. 722.

(18)  Įsipareigojimas dėl produktų saugos yra savanoriškas nuo 2018 m. birželio mėn. elektroninių prekyviečių prisiimtas įsipareigojimas užtikrinti ne maisto vartojimo prekių, kurias internetu parduoda trečiųjų šalių pardavėjai, saugą.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/28

---

P9_TA(2020)0320

Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo“ (2020/2009(INI))

(2021/C 425/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (toliau – TPPTP), JT konvenciją prieš korupciją, UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (toliau – TPPTP), JT konvenciją prieš korupciją, UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas JT Generalinės Asamblėjos ir JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijas ir JT specialiojo pranešėjo teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais pranešimus, visų pirma 2020 m. balandžio 23 d. pranešimą „Ligų pandemijos ir nuomonės ir saviraiškos laisvė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas JT Generalinės Asamblėjos ir JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijas ir JT specialiojo pranešėjo teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais pranešimus, visų pirma 2020 m. balandžio 23 d. pranešimą „Ligų pandemijos ir nuomonės ir saviraiškos laisvė“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 3 d. pateiktą Jungtinių Tautų (JT) specialiojo pranešėjo nuomonės ir saviraiškos laisvės skatinimo ir apsaugos klausimais, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais, Amerikos valstybių organizacijos (OAS) specialiojo pranešėjo saviraiškos laisvės klausimais ir Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos specialiojo pranešėjo saviraiškos laisvės ir teisės gauti informaciją klausimais bendrą pareiškimą dėl saviraiškos laisvės ir melagingų žinių, dezinformacijos ir propagandos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 3 d. pateiktą Jungtinių Tautų (JT) specialiojo pranešėjo nuomonės ir saviraiškos laisvės skatinimo ir apsaugos klausimais, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais, Amerikos valstybių organizacijos (OAS) specialiojo pranešėjo saviraiškos laisvės klausimais ir Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos specialiojo pranešėjo saviraiškos laisvės ir teisės gauti informaciją klausimais bendrą pareiškimą dėl saviraiškos laisvės ir melagingų žinių, dezinformacijos ir propagandos,

| — | atsižvelgdamas į JT Veiksmų planą dėl Žurnalistų saugumo ir nebaudžiamumo problemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Veiksmų planą dėl Žurnalistų saugumo ir nebaudžiamumo problemos,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 34 dėl TPPTP 19 straipsnio (nuomonės ir saviraiškos laisvės), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 34 dėl TPPTP 19 straipsnio (nuomonės ir saviraiškos laisvės),

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir joje numatytus įsipareigojimus, be kita ko, skatinti taikią ir įtraukią visuomenę siekiant darnaus vystymosi, taip pat užtikrinant galimybę visuomenei susipažinti su informacija ir apsaugant pagrindines laisves, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir joje numatytus įsipareigojimus, be kita ko, skatinti taikią ir įtraukią visuomenę siekiant darnaus vystymosi, taip pat užtikrinant galimybę visuomenei susipažinti su informacija ir apsaugant pagrindines laisves,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos atliktą darbą skatinant žurnalistų apsaugą ir saugumą, įskaitant Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2018)1 valstybėms narėms dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo ir Ministrų Komiteto pareiškimą dėl kokybiškos žurnalistikos finansinio tvarumo skaitmeniniame amžiuje, Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec(2016)4 dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos subjektų saugumo ir jo 2020 m. metinę ataskaitą „Šalin rankas nuo spaudos laisvės: išpuoliai prieš žiniasklaidą Europoje neturi tapti nauju įprastu reiškiniu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos atliktą darbą skatinant žurnalistų apsaugą ir saugumą, įskaitant Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2018)1 valstybėms narėms dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo ir Ministrų Komiteto pareiškimą dėl kokybiškos žurnalistikos finansinio tvarumo skaitmeniniame amžiuje, Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec(2016)4 dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos subjektų saugumo ir jo 2020 m. metinę ataskaitą „Šalin rankas nuo spaudos laisvės: išpuoliai prieš žiniasklaidą Europoje neturi tapti nauju įprastu reiškiniu“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 1 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2300 „Pranešėjų apsaugos gerinimas visoje Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 1 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2300 „Pranešėjų apsaugos gerinimas visoje Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai“ (JOIN(2020)0008),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 29 d. Komisijos komunikatą dėl 2020 m. Komisijos darbo programos (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 29 d. Komisijos komunikatą dėl 2020 m. Komisijos darbo programos (COM(2020)0027),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje. Veiksmų planas“ (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje. Veiksmų planas“ (COM(2019)0343),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos kova su internetine dezinformacija“ (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos kova su internetine dezinformacija“ (COM(2018)0236),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos praktikos kodeksą dėl kovos su dezinformacija internete, dėl kurio susitarta 2018 m. rugsėjo 26 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos praktikos kodeksą dėl kovos su dezinformacija internete, dėl kurio susitarta 2018 m. rugsėjo 26 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 1 d. Komisijos rekomendaciją dėl veiksmingų kovos su neteisėtu turiniu internete priemonių (C(2018)1177), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 1 d. Komisijos rekomendaciją dėl veiksmingų kovos su neteisėtu turiniu internete priemonių (C(2018)1177),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Komisijos Kovos su dezinformacija veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Komisijos Kovos su dezinformacija veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. paskelbtą Komisijos Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksą ir jo ketvirto vertinimo etapo metu parengtą dokumentą „Informacijos suvestinė: 4-asis elgesio kodekso stebėsenos etapas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. paskelbtą Komisijos Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksą ir jo ketvirto vertinimo etapo metu parengtą dokumentą „Informacijos suvestinė: 4-asis elgesio kodekso stebėsenos etapas“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2) ir 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2) ir 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES (3),

| — | atsižvelgdamas į Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų Europos reguliuotojų grupės „Pranešimą apie dezinformaciją. Praktikos kodekso įgyvendinimo vertinimas“ (2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų Europos reguliuotojų grupės „Pranešimą apie dezinformaciją. Praktikos kodekso įgyvendinimo vertinimas“ (2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadas dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis nuolat besikeičiančiame pasaulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadas dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis nuolat besikeičiančiame pasaulyje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos turinio stiprinimo skaitmeninėje ekonomikoje, kuriose pripažįstama žiniasklaidos ir kitų kultūros ir kūrybos sektorių kuriamo turinio svarba, nes tai yra „pagrindiniai Europos socialinio ir ekonominio vystymosi ramsčiai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos turinio stiprinimo skaitmeninėje ekonomikoje, kuriose pripažįstama žiniasklaidos ir kitų kultūros ir kūrybos sektorių kuriamo turinio svarba, nes tai yra „pagrindiniai Europos socialinio ir ekonominio vystymosi ramsčiai“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, kuriose pripažįstama, kad meninė laisvė kartu su žiniasklaidos laisve yra neatskiriama saviraiškos laisvės dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. priimtas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, kuriose pripažįstama, kad meninė laisvė kartu su žiniasklaidos laisve yra neatskiriama saviraiškos laisvės dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 24 d. atnaujintą Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) specialiąją ataskaitą dėl trumpo naratyvų ir dezinformacijos apie koronaviruso COVID-19 pandemiją vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 24 d. atnaujintą Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) specialiąją ataskaitą dėl trumpo naratyvų ir dezinformacijos apie koronaviruso COVID-19 pandemiją vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) atliktą darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) atliktą darbą,

| — | atsižvelgdamas į pasaulio spaudos laisvės indekso išvadas, kurias paskelbė „Žurnalistai be sienų“, ir į Europos universitetinio instituto žiniasklaidos pliuralizmo ir laisvės centro Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasaulio spaudos laisvės indekso išvadas, kurias paskelbė „Žurnalistai be sienų“, ir į Europos universitetinio instituto žiniasklaidos pliuralizmo ir laisvės centro Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 9 d. rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 9 d. rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Europos atminimo svarbos Europos ateičiai (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Europos atminimo svarbos Europos ateičiai (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją dėl Teisinės valstybės ir kovos su korupcija padėties ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją dėl Teisinės valstybės ir kovos su korupcija padėties ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES žiniasklaidos sektoriuje (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ES žiniasklaidos sektoriuje (14),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešosiose erdvėse ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonių (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešosiose erdvėse ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonių (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio sukurti visapusišką ES mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio sukurti visapusišką ES mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl „Cambridge Analytica“ naudojimosi „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl „Cambridge Analytica“ naudojimosi „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės Europos Sąjungoje (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės Europos Sąjungoje (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „2017 m. ES pilietybės ataskaita. Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „2017 m. ES pilietybės ataskaita. Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl kovos su kibernetiniais nusikaltimais (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl kovos su kibernetiniais nusikaltimais (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl interneto platformų ir bendrosios skaitmeninės rinkos (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl interneto platformų ir bendrosios skaitmeninės rinkos (22),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. savo rezoliuciją „Didelių duomenų kiekių poveikis pagrindinėms teisėms: privatumas, duomenų apsauga, nediskriminavimas, saugumas ir teisėsauga“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. savo rezoliuciją „Didelių duomenų kiekių poveikis pagrindinėms teisėms: privatumas, duomenų apsauga, nediskriminavimas, saugumas ir teisėsauga“ (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės Maltoje (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės Maltoje (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (26),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 28 d. Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus paskelbtą tyrimą „Dezinformacijos ir propagandos poveikis teisinės valstybės principo veikimui ES ir jos valstybėse narėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 28 d. Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus paskelbtą tyrimą „Dezinformacijos ir propagandos poveikis teisinės valstybės principo veikimui ES ir jos valstybėse narėse“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0205/2020),

| A. | kadangi žiniasklaidos laisvė, pliuralizmas nepriklausomumas ir žurnalistų saugumas yra pagrindiniai teisės į saviraiškos laisvę ir gauti informacijos elementai ir yra labai svarbūs ES ir jos valstybių narių demokratiniam veikimui; kadangi pagrindinės demokratinės žiniasklaidos užduotys apima skaidrumo stiprinimą ir demokratinę atsakomybę; kadangi žiniasklaida, veikdama kaip visuomenės sergėtoja, atlieka labai svarbų vaidmenį demokratinėje visuomenėje ir kartu padeda informuoti piliečius ir jiems suteikti galių, plėtodama dabartinės politinės ir socialinės padėties suvokimą ir skatindama jų sąmoningą dalyvavimą demokratiniame gyvenime; |
| --- | --- |

A.

kadangi žiniasklaidos laisvė, pliuralizmas nepriklausomumas ir žurnalistų saugumas yra pagrindiniai teisės į saviraiškos laisvę ir gauti informacijos elementai ir yra labai svarbūs ES ir jos valstybių narių demokratiniam veikimui; kadangi pagrindinės demokratinės žiniasklaidos užduotys apima skaidrumo stiprinimą ir demokratinę atsakomybę; kadangi žiniasklaida, veikdama kaip visuomenės sergėtoja, atlieka labai svarbų vaidmenį demokratinėje visuomenėje ir kartu padeda informuoti piliečius ir jiems suteikti galių, plėtodama dabartinės politinės ir socialinės padėties suvokimą ir skatindama jų sąmoningą dalyvavimą demokratiniame gyvenime;

| B. | kadangi krizė atskleidė, kad žurnalistai atlieka labai svarbų vaidmenį teikdami piliečiams patikimą ir patvirtintą informaciją; kadangi todėl reikia labiau stengtis užtikrinti saugias ir tinkamas žurnalistų darbo sąlygas; kadangi kovojant su korupcija ir netinkamu administravimu ES, reikėtų ypatingą dėmesį skirti tiriamajai žurnalistikai; |
| --- | --- |

B.

kadangi krizė atskleidė, kad žurnalistai atlieka labai svarbų vaidmenį teikdami piliečiams patikimą ir patvirtintą informaciją; kadangi todėl reikia labiau stengtis užtikrinti saugias ir tinkamas žurnalistų darbo sąlygas; kadangi kovojant su korupcija ir netinkamu administravimu ES, reikėtų ypatingą dėmesį skirti tiriamajai žurnalistikai;

| C. | kadangi kai kurios valstybės narės riboja žiniasklaidos laisvę, taikydamos ekonomines priemones, pvz., iškraipytas viešąsias žiniasklaidos priemonių reklamas, kuriomis iškreipiama konkurencija, ir tiesiogiai valdo viešąją žiniasklaidą, kad galėtų daryti įtaką redakcijos sprendimams ir taip užtikrinti lojalumą vyriausybei; kadangi valdžios institucijos turi priimti teisinę ir reguliavimo sistemą, kuri skatintų laisvos, nepriklausomos ir pliuralistinės žiniasklaidos plėtrą; |
| --- | --- |

C.

kadangi kai kurios valstybės narės riboja žiniasklaidos laisvę, taikydamos ekonomines priemones, pvz., iškraipytas viešąsias žiniasklaidos priemonių reklamas, kuriomis iškreipiama konkurencija, ir tiesiogiai valdo viešąją žiniasklaidą, kad galėtų daryti įtaką redakcijos sprendimams ir taip užtikrinti lojalumą vyriausybei; kadangi valdžios institucijos turi priimti teisinę ir reguliavimo sistemą, kuri skatintų laisvos, nepriklausomos ir pliuralistinės žiniasklaidos plėtrą;

| D. | kadangi visos valstybės narės turi laikytis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių; |
| --- | --- |

D.

kadangi visos valstybės narės turi laikytis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių;

| E. | kadangi žiniasklaidos užgrobimas, nepakankamas institucijų skaidrumas, neapykantos retorika ir dezinformacija vis dažniau yra naudojami politiniais tikslais kaip priemonės socialinei poliarizacijai skatinti; kadangi kova su šiais reiškiniais svarbi ne tik žmogaus teisių srityje, bet yra ir vienas iš pagrindinių veiksnių ginant teisinę valstybę ir demokratiją ES; |
| --- | --- |

E.

kadangi žiniasklaidos užgrobimas, nepakankamas institucijų skaidrumas, neapykantos retorika ir dezinformacija vis dažniau yra naudojami politiniais tikslais kaip priemonės socialinei poliarizacijai skatinti; kadangi kova su šiais reiškiniais svarbi ne tik žmogaus teisių srityje, bet yra ir vienas iš pagrindinių veiksnių ginant teisinę valstybę ir demokratiją ES;

| F. | kadangi pagal 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą COVID-19 pandemija atskleidė ir sustiprino daug kitų krizių, kurios kelia grėsmę teisei gauti laisvai išreiškiamą, nepriklausomą, įvairią ir patikimą informaciją; kadangi pagal šį indeksą smarkiai skiriasi atskirų valstybių narių padėtis – vienos yra tarp pasaulyje pirmaujančių valstybių, o kitos prasčiausios, taigi skirtumas tarp geriausių ir prasčiausių rezultatų pasiekusių valstybių narių yra daugiau kaip 100 vietų atotrūkis; kadangi kai kuriose valstybėse narėse sumažėjo tarptautiniai spaudos laisvės reitingai; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą COVID-19 pandemija atskleidė ir sustiprino daug kitų krizių, kurios kelia grėsmę teisei gauti laisvai išreiškiamą, nepriklausomą, įvairią ir patikimą informaciją; kadangi pagal šį indeksą smarkiai skiriasi atskirų valstybių narių padėtis – vienos yra tarp pasaulyje pirmaujančių valstybių, o kitos prasčiausios, taigi skirtumas tarp geriausių ir prasčiausių rezultatų pasiekusių valstybių narių yra daugiau kaip 100 vietų atotrūkis; kadangi kai kuriose valstybėse narėse sumažėjo tarptautiniai spaudos laisvės reitingai;

| G. | kadangi pastaraisiais metais žiniasklaidos laisvė mažėjo ir, nors COVID-19 pandemija pablogino šią padėtį, dėl jos taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kokia svarbi žiniasklaida ir teisė gauti patikimą informaciją; |
| --- | --- |

G.

kadangi pastaraisiais metais žiniasklaidos laisvė mažėjo ir, nors COVID-19 pandemija pablogino šią padėtį, dėl jos taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kokia svarbi žiniasklaida ir teisė gauti patikimą informaciją;

| H. | kadangi remiantis 2019 m. Reuters instituto skaitmenine naujienų ataskaita vidutinis pasitikėjimo naujienomis lygis palyginti su 2018 m. apskritai (pasaulyje) sumažėjo 2 procentiniais punktais iki 42 proc. ir mažiau nei pusė (49 proc.) respondentų teigia, kad jie pasitiki savo pačių naudojamomis žiniasklaidos priemonėmis; kadangi pasitikėjimo paieškoje (33 proc.) ir socialiniuose tinkluose (23 proc.) rastomis naujienomis lygis išlieka stabilus, tačiau itin žemas; |
| --- | --- |

H.

kadangi remiantis 2019 m. Reuters instituto skaitmenine naujienų ataskaita vidutinis pasitikėjimo naujienomis lygis palyginti su 2018 m. apskritai (pasaulyje) sumažėjo 2 procentiniais punktais iki 42 proc. ir mažiau nei pusė (49 proc.) respondentų teigia, kad jie pasitiki savo pačių naudojamomis žiniasklaidos priemonėmis; kadangi pasitikėjimo paieškoje (33 proc.) ir socialiniuose tinkluose (23 proc.) rastomis naujienomis lygis išlieka stabilus, tačiau itin žemas;

| I. | kadangi žiniasklaidos nuosavybės skaidrumas būtina žiniasklaidos pliuralizmo ir nepriklausomos žurnalistikos užtikrinimo sąlyga; |
| --- | --- |

I.

kadangi žiniasklaidos nuosavybės skaidrumas būtina žiniasklaidos pliuralizmo ir nepriklausomos žurnalistikos užtikrinimo sąlyga;

| J. | kadangi žurnalistai ir kiti žiniasklaidos veikėjai dėl savo atliekamo darbo siekiant apsaugoti viešąjį interesą ir toliau susiduria su smurtu, grasinimais, priekabiavimu, spaudimu, cenzūra (savicenzūra), viešu šmeižimu ar net žmogžudystėmis; kadangi pastaraisiais metais vis plačiau naudojami bauginimai, kuriais siekiama nutildyti žurnalistus, ir dėl to reikia imtis neatidėliotinų veiksmų, kad būtų išsaugotas esminis nepriklausomos žiniasklaidos vaidmuo užtikrinant teisinės valstybės principus; kadangi Daphnės Caruanos Galizios ir Jano Kuciako nužudymai – du svarbūs tragiški pavyzdžiai, atskleidžiantys, kokiu mastu tyrimą atliekantys žurnalistai tampa taikiniais dėl to, kad atskleidžia korupciją, saugo demokratiją ir teisinę valstybę; |
| --- | --- |

J.

kadangi žurnalistai ir kiti žiniasklaidos veikėjai dėl savo atliekamo darbo siekiant apsaugoti viešąjį interesą ir toliau susiduria su smurtu, grasinimais, priekabiavimu, spaudimu, cenzūra (savicenzūra), viešu šmeižimu ar net žmogžudystėmis; kadangi pastaraisiais metais vis plačiau naudojami bauginimai, kuriais siekiama nutildyti žurnalistus, ir dėl to reikia imtis neatidėliotinų veiksmų, kad būtų išsaugotas esminis nepriklausomos žiniasklaidos vaidmuo užtikrinant teisinės valstybės principus; kadangi Daphnės Caruanos Galizios ir Jano Kuciako nužudymai – du svarbūs tragiški pavyzdžiai, atskleidžiantys, kokiu mastu tyrimą atliekantys žurnalistai tampa taikiniais dėl to, kad atskleidžia korupciją, saugo demokratiją ir teisinę valstybę;

| K. | kadangi grėsmė žiniasklaidos laisvei apima priekabiavimą prie žurnalistų ir išpuolius prieš juos, jų teisinės apsaugos nepaisymą taip pat žiniasklaidos užgrobimą ir politiniais motyvais grindžiamus veiksmus žiniasklaidos sektoriuje; |
| --- | --- |

K.

kadangi grėsmė žiniasklaidos laisvei apima priekabiavimą prie žurnalistų ir išpuolius prieš juos, jų teisinės apsaugos nepaisymą taip pat žiniasklaidos užgrobimą ir politiniais motyvais grindžiamus veiksmus žiniasklaidos sektoriuje;

| L. | kadangi moterys žurnalistės patiria konkrečiai su lytimi susijusį smurtą, pvz., seksualinį priekabiavimą ir priekabiavimą internete, kadangi daugiau kaip 70 proc. moterų, dirbančių žiniasklaidoje, yra susidūrusios su daugiau kaip vienos rūšies priekabiavimu, grasinimais arba išpuoliais internete; kadangi vien per praėjusius metus 52 proc. moterų patyrė šių rūšių pažeidimus; kadangi priekabiavimas internete dažnai yra itin seksualinio pobūdžio, pagrįstas ne jų darbo turiniu, o fizinėmis savybėmis, kultūriniais ypatumais ar privačiu gyvenimu; kadangi dėl tokių grėsmių moterys žurnalistės vykdo savicenzūrą ir tai daro neigiamą poveikį spaudos ir saviraiškos laisvei; kadangi moksliniais tyrimais nuolat patvirtinama, kad moterys sudaro mažumą įvairiuose žiniasklaidos sektoriuose, ypač kalbant apie kūrybines pozicijas, ir labai mažai moterų užima aukšto rango, sprendimų priėmimo lygmens pareigas (27); |
| --- | --- |

L.

kadangi moterys žurnalistės patiria konkrečiai su lytimi susijusį smurtą, pvz., seksualinį priekabiavimą ir priekabiavimą internete, kadangi daugiau kaip 70 proc. moterų, dirbančių žiniasklaidoje, yra susidūrusios su daugiau kaip vienos rūšies priekabiavimu, grasinimais arba išpuoliais internete; kadangi vien per praėjusius metus 52 proc. moterų patyrė šių rūšių pažeidimus; kadangi priekabiavimas internete dažnai yra itin seksualinio pobūdžio, pagrįstas ne jų darbo turiniu, o fizinėmis savybėmis, kultūriniais ypatumais ar privačiu gyvenimu; kadangi dėl tokių grėsmių moterys žurnalistės vykdo savicenzūrą ir tai daro neigiamą poveikį spaudos ir saviraiškos laisvei; kadangi moksliniais tyrimais nuolat patvirtinama, kad moterys sudaro mažumą įvairiuose žiniasklaidos sektoriuose, ypač kalbant apie kūrybines pozicijas, ir labai mažai moterų užima aukšto rango, sprendimų priėmimo lygmens pareigas (27);

| M. | kadangi keliose valstybėse narėse strateginis bylinėjimasis prieš visuomenės dalyvavimą yra nuolatinė praktika, naudojama siekiant įbauginti žurnalistus, kad je sustabdytų korupcijos ir kitų viešojo intereso klausimų tyrimus; |
| --- | --- |

M.

kadangi keliose valstybėse narėse strateginis bylinėjimasis prieš visuomenės dalyvavimą yra nuolatinė praktika, naudojama siekiant įbauginti žurnalistus, kad je sustabdytų korupcijos ir kitų viešojo intereso klausimų tyrimus;

| N. | kadangi greta smurto, bauginimo ir priekabiavimo, vykdomo prieš žurnalistus, trūksta nusikaltimo vykdytojų patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, o nebaudžiamumas sukelia žiaurių pasekmių; kadangi ESBO praneša, kad vyrauja nebaudžiamumas, nes, pvz., ESBO regione išaiškinama mažiau nei 15 proc. žurnalistų žmogžudysčių; |
| --- | --- |

N.

kadangi greta smurto, bauginimo ir priekabiavimo, vykdomo prieš žurnalistus, trūksta nusikaltimo vykdytojų patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, o nebaudžiamumas sukelia žiaurių pasekmių; kadangi ESBO praneša, kad vyrauja nebaudžiamumas, nes, pvz., ESBO regione išaiškinama mažiau nei 15 proc. žurnalistų žmogžudysčių;

| O. | kadangi reikia toliau stiprinti ir veiksmingai apsaugoti žurnalistų teises pranešti informaciją ir atlikti tyrimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi reikia toliau stiprinti ir veiksmingai apsaugoti žurnalistų teises pranešti informaciją ir atlikti tyrimus;

| P. | kadangi žiniasklaidos laisvei stiprinti reikia patikimos ir išsamios informacijos apie valstybėse narėse ir visoje ES kylančių sunkumų mastą ir pobūdį, taip pat apie nepriklausomos žiniasklaidos principų pažeidimo arba žurnalistų pagrindinių teisių pažeidimų atvejus; |
| --- | --- |

P.

kadangi žiniasklaidos laisvei stiprinti reikia patikimos ir išsamios informacijos apie valstybėse narėse ir visoje ES kylančių sunkumų mastą ir pobūdį, taip pat apie nepriklausomos žiniasklaidos principų pažeidimo arba žurnalistų pagrindinių teisių pažeidimų atvejus;

| Q. | kadangi meninė laisvė – neatsiejama pagrindinės teisės į saviraiškos laisvę dalis ir svarbi Europos kultūrų įvairovei ir tinkamai demokratinei padėčiai; kadangi daugėja išpuolių prieš meninę laisvę, tačiau jie nėra matomi; |
| --- | --- |

Q.

kadangi meninė laisvė – neatsiejama pagrindinės teisės į saviraiškos laisvę dalis ir svarbi Europos kultūrų įvairovei ir tinkamai demokratinei padėčiai; kadangi daugėja išpuolių prieš meninę laisvę, tačiau jie nėra matomi;

| R. | kadangi pasaulinė COVID-19 krizė daro pragaištingą socialinį ir ekonominį poveikį žiniasklaidos sektoriui; kadangi žiniasklaidos priemonės praneša apie smarkiai sumažėjusias iš reklamos gaunamas pajamas; kadangi tūkstančiai žiniasklaidos darbuotojų jau neteko darbo arba jiems kyla grėsmė laikinai arba visam laikui jo netekti; kadangi tai daro itin didelį poveikį laisvai samdomiems žurnalistams ir žiniasklaidos darbuotojams, kurių daugėja visoje ES ir kurie jau sudaro didelę visų Europos žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų dalį; kadangi dėl to kyla didelė rizika, kad toliau bus sudaromos sąlygos sutelkti informaciją kelių subjektų rankose ir užkirsti kelią laisvai ir nepriklausomai informacijos sklaidai; kadangi darbo finansinis tvarumas ir finansinė nepriklausomybė – svarbi žiniasklaidos laisvės dalis; |
| --- | --- |

R.

kadangi pasaulinė COVID-19 krizė daro pragaištingą socialinį ir ekonominį poveikį žiniasklaidos sektoriui; kadangi žiniasklaidos priemonės praneša apie smarkiai sumažėjusias iš reklamos gaunamas pajamas; kadangi tūkstančiai žiniasklaidos darbuotojų jau neteko darbo arba jiems kyla grėsmė laikinai arba visam laikui jo netekti; kadangi tai daro itin didelį poveikį laisvai samdomiems žurnalistams ir žiniasklaidos darbuotojams, kurių daugėja visoje ES ir kurie jau sudaro didelę visų Europos žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų dalį; kadangi dėl to kyla didelė rizika, kad toliau bus sudaromos sąlygos sutelkti informaciją kelių subjektų rankose ir užkirsti kelią laisvai ir nepriklausomai informacijos sklaidai; kadangi darbo finansinis tvarumas ir finansinė nepriklausomybė – svarbi žiniasklaidos laisvės dalis;

| S. | kadangi iš skaitmeninės reklamos dažnai pelnosi ne ES subjektai, o ES žiniasklaidos pajamos labai mažėja, taip kyla grėsmė tradicinių iš reklamos finansuojamų žiniasklaidos įmonių, pvz., komercinės televizijos kanalų, laikraščių ir žurnalų, ateičiai; |
| --- | --- |

S.

kadangi iš skaitmeninės reklamos dažnai pelnosi ne ES subjektai, o ES žiniasklaidos pajamos labai mažėja, taip kyla grėsmė tradicinių iš reklamos finansuojamų žiniasklaidos įmonių, pvz., komercinės televizijos kanalų, laikraščių ir žurnalų, ateičiai;

| T. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse valstybės pagalba žiniasklaidai nebuvo teikiama skaidriai, o tai kelia didelę riziką žiniasklaidos nepriklausomumui ir patikimumui; |
| --- | --- |

T.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse valstybės pagalba žiniasklaidai nebuvo teikiama skaidriai, o tai kelia didelę riziką žiniasklaidos nepriklausomumui ir patikimumui;

| U. | kadangi socialinės žiniasklaidos platformų, kuriose taip pat platinamas neteisėtas turinys, verslo modelis pagrįstas itin tiksliai pritaikyta reklama, atlieka svarbų vaidmenį skleidžiant neapykantos retoriką, kuri kursto diskriminaciją ir smurtą, ir remiant radikalizaciją, vedančią prie smurtinio ekstremizmo; kadangi kova su visomis netolerancijos formomis yra neatsiejama žmogaus teisių apsaugos dalis, kaip nustatyta pagal Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką; |
| --- | --- |

U.

kadangi socialinės žiniasklaidos platformų, kuriose taip pat platinamas neteisėtas turinys, verslo modelis pagrįstas itin tiksliai pritaikyta reklama, atlieka svarbų vaidmenį skleidžiant neapykantos retoriką, kuri kursto diskriminaciją ir smurtą, ir remiant radikalizaciją, vedančią prie smurtinio ekstremizmo; kadangi kova su visomis netolerancijos formomis yra neatsiejama žmogaus teisių apsaugos dalis, kaip nustatyta pagal Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką;

| V. | kadangi COVID-19 pandemija lėmė kai kurių itin pažeidžiamų asmenų stigmatizavimą, be kita ko žiniasklaidoje, o tai sudarė sąlygas Europos visuomenės poliarizacijai ir neapykantos retorikos skleidimui; |
| --- | --- |

V.

kadangi COVID-19 pandemija lėmė kai kurių itin pažeidžiamų asmenų stigmatizavimą, be kita ko žiniasklaidoje, o tai sudarė sąlygas Europos visuomenės poliarizacijai ir neapykantos retorikos skleidimui;

| W. | kadangi kibernetinio smurto reiškinys (apimantis neapykantos retoriką internete, persekiojimą bei priekabiavimą internete) vis labiau plinta; kadangi kibernetinės patyčios ir smurtas internete labiausiai nukreiptas į visuomeninį vaidmenį atliekančias moteris, be kita ko, politikes, žurnalistes ir už moterų ir seksualinių mažumų teises kovojančias aktyvistes; |
| --- | --- |

W.

kadangi kibernetinio smurto reiškinys (apimantis neapykantos retoriką internete, persekiojimą bei priekabiavimą internete) vis labiau plinta; kadangi kibernetinės patyčios ir smurtas internete labiausiai nukreiptas į visuomeninį vaidmenį atliekančias moteris, be kita ko, politikes, žurnalistes ir už moterų ir seksualinių mažumų teises kovojančias aktyvistes;

| X. | kadangi Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje kiekvienos valstybės narės valdžios institucijos įpareigojamos užtikrinti, kad audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos ir dalijimosi vaizdo įrašais platformos imtųsi priemonių, kad visuomenė būtų apsaugota nuo programų, naudotojų sukurtų vaizdo įrašų ir audiovizualinių komercinių pranešimų, kuriais kurstomas smurtas ar neapykanta, nukreipti prieš tam tikras asmenų grupes ar grupės narį dėl bet kurio iš Chartijos 21 straipsnyje nurodytų pagrindų; kadangi Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje reikalaujama, valstybės narės užtikrintų žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomybę; |
| --- | --- |

X.

kadangi Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje kiekvienos valstybės narės valdžios institucijos įpareigojamos užtikrinti, kad audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos ir dalijimosi vaizdo įrašais platformos imtųsi priemonių, kad visuomenė būtų apsaugota nuo programų, naudotojų sukurtų vaizdo įrašų ir audiovizualinių komercinių pranešimų, kuriais kurstomas smurtas ar neapykanta, nukreipti prieš tam tikras asmenų grupes ar grupės narį dėl bet kurio iš Chartijos 21 straipsnyje nurodytų pagrindų; kadangi Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje reikalaujama, valstybės narės užtikrintų žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomybę;

| Y. | kadangi klaidingos informacijos ir dezinformacijos sklaida bei neproporcingi kovos su jomis veiksmai skaitmeninėse platformose kelia grėsmę laisvei gauti informaciją, demokratiniam diskursui ir žiniasklaidos nepriklausomumui ir reiškia, kad dar labiau reikia kokybiškos tradicinės žiniasklaidos; kadangi duomenų analizė ir algoritmai daro vis didesnį poveikį piliečiams prieinamai informacijai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi klaidingos informacijos ir dezinformacijos sklaida bei neproporcingi kovos su jomis veiksmai skaitmeninėse platformose kelia grėsmę laisvei gauti informaciją, demokratiniam diskursui ir žiniasklaidos nepriklausomumui ir reiškia, kad dar labiau reikia kokybiškos tradicinės žiniasklaidos; kadangi duomenų analizė ir algoritmai daro vis didesnį poveikį piliečiams prieinamai informacijai;

| Z. | kadangi didelio masto platinimas iš įvairių sunkiai patikrinamų šaltinių, taip pat vis svarbesnis socialinių ir tiesioginių žinučių platformų vaidmuo daro neigiamą poveikį ES piliečių pagrindinėms teisėms; kadangi dėl COVID-19 pandemijos padidėjo dezinformacijos internete poveikis, kuris kartais turi rimtų pasekmių visuomenės sveikatai, ir tapo dar aiškiau, kad siekiant apsaugoti pagrindines piliečių teises reikia užtikrinti nemokamą ir nepriklausomą informaciją; kadangi dėl to, jog nėra koordinuotos ES lygmens komunikacijos strategijos, susidarė palankios sąlygos su pandemija susijusios dezinformacijos bangai, visų pirma socialinėse ir tiesioginių žinučių platformose; |
| --- | --- |

Z.

kadangi didelio masto platinimas iš įvairių sunkiai patikrinamų šaltinių, taip pat vis svarbesnis socialinių ir tiesioginių žinučių platformų vaidmuo daro neigiamą poveikį ES piliečių pagrindinėms teisėms; kadangi dėl COVID-19 pandemijos padidėjo dezinformacijos internete poveikis, kuris kartais turi rimtų pasekmių visuomenės sveikatai, ir tapo dar aiškiau, kad siekiant apsaugoti pagrindines piliečių teises reikia užtikrinti nemokamą ir nepriklausomą informaciją; kadangi dėl to, jog nėra koordinuotos ES lygmens komunikacijos strategijos, susidarė palankios sąlygos su pandemija susijusios dezinformacijos bangai, visų pirma socialinėse ir tiesioginių žinučių platformose;

| AA. | kadangi su COVID-19 susijusi dezinformacija ir klaidinga informacija gali sukelti paniką ir socialinę nesantaiką, su ja būtina kovoti; kadangi kovos su dezinformacija ir klaidinga informacija priemonės negali būti naudojamos kaip pretekstas neproporcingai apribojant spaudos laisvę, kenkiant žiniasklaidos pliuralizmui ir rizikuojant žurnalistų saugumu; kadangi atsižvelgiant į pranešimus matyti, kad ES valstybėse narėse ir kaimyniniuose regionuose vykdomos suderintos kampanijos, per kurias skleidžiama klaidinga informacija apie sveikatą ir dezinformacija apie ES bei jos partnerius; kadangi Komisija savo neseniai paskelbtame komunikate dėl kovos su dezinformacija apie COVID-19 atkreipė dėmesį į šį reiškinį; kadangi kai kurios vyriausybės pasinaudojo ekstremaliosios padėties teisės aktais, ir, nors kai kurie apribojimai laikini, kyla pavojus kad kiti apribojimai bus pratęsti ir pasibaigus sveikatos krizei; kadangi informacijos šaltinių įvairovė, atskaitomybė ir institucinis skaidrumas yra pagrindinė apsaugos nuo dezinformacijos priemonė; |
| --- | --- |

AA.

kadangi su COVID-19 susijusi dezinformacija ir klaidinga informacija gali sukelti paniką ir socialinę nesantaiką, su ja būtina kovoti; kadangi kovos su dezinformacija ir klaidinga informacija priemonės negali būti naudojamos kaip pretekstas neproporcingai apribojant spaudos laisvę, kenkiant žiniasklaidos pliuralizmui ir rizikuojant žurnalistų saugumu; kadangi atsižvelgiant į pranešimus matyti, kad ES valstybėse narėse ir kaimyniniuose regionuose vykdomos suderintos kampanijos, per kurias skleidžiama klaidinga informacija apie sveikatą ir dezinformacija apie ES bei jos partnerius; kadangi Komisija savo neseniai paskelbtame komunikate dėl kovos su dezinformacija apie COVID-19 atkreipė dėmesį į šį reiškinį; kadangi kai kurios vyriausybės pasinaudojo ekstremaliosios padėties teisės aktais, ir, nors kai kurie apribojimai laikini, kyla pavojus kad kiti apribojimai bus pratęsti ir pasibaigus sveikatos krizei; kadangi informacijos šaltinių įvairovė, atskaitomybė ir institucinis skaidrumas yra pagrindinė apsaugos nuo dezinformacijos priemonė;

| AB. | kadangi iš tiesų nepriklausoma, tinkamai finansuojama įvairiose platformose veikianti visuomeninė žiniasklaida yra svarbi norint ES užtikrinti veiksmingą demokratiją; |
| --- | --- |

AB.

kadangi iš tiesų nepriklausoma, tinkamai finansuojama įvairiose platformose veikianti visuomeninė žiniasklaida yra svarbi norint ES užtikrinti veiksmingą demokratiją;

Žiniasklaidos laisvė, žiniasklaidos pliuralizmas ir žurnalistų apsauga Europoje

| 1. | primena, kad vis dar yra labai susirūpinęs dėl žiniasklaidos laisvės padėties ES, nes žurnalistai ir žiniasklaidos darbuotojai dėl savo darbo kai kuriose valstybėse narėse vis dar yra įžeidinėjami ir prieš juos vykdomi išpuoliai, taip pat dėl didėjančio viešo šmeižimo ir bendro šios profesijos silpnėjimo, dėl kurių ypač didelių sunkumų patiria vietos, tiriamoji ir tarpvalstybinė žurnalistika; pabrėžia, kad pagal Europos Tarybos 2018 m. kovo 7 d. rekomendaciją dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo valstybės narės turi pozityviąją pareigą skatinti saviraiškos laisvei realiame gyvenime ir internetinėje aplinkoje palankias sąlygas, kad visi galėtų naudotis savo teise į saviraiškos laisvę, ir ragina valstybes nares visapusiškai pritarti šiai rekomendacijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra labai sukrėstas dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo Maltoje ir Jáno Kuciako bei jo sužadėtinės Martinos Kušnírovos nužudymo Slovakijoje dėl jų tiriamosios veiklos, kurią vykdant atskleista korupcija bei kiti nusikaltimai, ir pakartoja, kad svarbu atlikti nepriklausomą tyrimą siekiant patraukti atsakomybėn nusikaltimų organizatorius ir vykdytojus; ragina nacionalines teisėsaugos institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Europolu ir kitomis susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja, kad žurnalistai ir žiniasklaidos darbuotojai dažnai dirba nesaugiomis sąlygomis – dėl to jie negali tinkamai atlikti darbo, taigi nukenčia žiniasklaidos laisvė; pabrėžia, kad skatinant kokybišką žurnalistiką labai svarbu užtikrinti deramas žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų darbo sąlygas; ragina Komisiją ir valstybes nares remti tvarias priemones, kuriomis siekiama finansuoti ir skatinti kokybišką ir nepriklausomą žurnalistiką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad tiriamoji žurnalistika labai svarbi kovojant su organizuotu nusikalstamumu, nes taip renkama ir susiejama atitinkama informacija išaiškinant nusikaltėlių tinklus ir neteisėtą veiklą; pabrėžia, kad dėl šios veiklos jie patiria didelį asmeninį pavojų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad tiriamąja žurnalistika užsiimančių žurnalistų vaidmuo labai svarbus reikalaujant atskaitomybės ir vykdant demokratijos ir teisinės valstybės sergėtojų funkcijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja savo raginimą Komisijai laikyti valstybių narių vyriausybių mėginimus pakenkti žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui rimtu ir sistemingu piktnaudžiavimu įgaliojimais, nes tai prieštarauja pagrindinėms ES vertybėms, įtvirtintoms ES sutarties 2 straipsnyje; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą į savo metinę ataskaitą dėl teisinės valstybės padėties ES įtraukti konkretų skyrių dėl žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo stebėsenos; siūlo šiuo atveju taikyti principą „iš apačios į viršų“ atsižvelgiant į piliečių nuomones ir įvairovę siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai valdomi sunkumai, su kuriais susiduria žurnalistai ir žiniasklaidos sektorius; taip pat ragina į šį skyrių įtraukti konkrečiai šaliai pritaikytas rekomendacijas ir veiksmingus atsakus, taip pat nuosavybės skaidrumo ir vyriausybės bei privataus sektoriaus kišimosi ES valstybėse narėse vertinimą; ragina Komisiją aktyviai bendradarbiauti su Europos Taryba keičiantis geriausia patirtimi ir užtikrinant, kad priemonės, kurių imamasi, papildytų viena kitą; primygtinai ragina valstybes nares parengti ir išlaikyti patikimą žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo apsaugos sistemą; ragina Komisiją siekti Sąjungos lygmeniu nustatyti žiniasklaidos laisvės standartus ir lyginamuosius standartus, taip pat skatinti didesnę valstybių narių konvergenciją; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai remti ir sutvirtinti jau esamas priemones, skirtas ES pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje ir EŽTK 10 straipsnyje įtvirtintų teisių ir laisvių apsaugai, pavyzdžiui, Žiniasklaidos pliuralizmo observatoriją ir Europos Tarybos platformą, skirtą žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti, ir nedelsiant reaguoti į šioms teisėms bei laisvėms galinčias kilti grėsmes ir jų pažeidimus; primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į neatidėliotinų priemonių, kurių imtasi 2020 m. dėl COVID-19 pandemijos, poveikį spaudos laisvei, instituciniam skaidrumui ir atskaitomybei, žiniasklaidos pliuralizmui ir žurnalistų saugumui, įskaitant išpuolių prieš žurnalistus visoje Europoje apžvalgą ir susijusius valstybių narių atsakus; primena pakartotinį Parlamento raginimą ES sukurti nuolatinį, nepriklausomą ir visapusišką mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti; mano, kad ES demokratijos, teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių mechanizme žiniasklaidos laisvė, įskaitant meninę laisvę, turi būti įtvirtinta kaip esminis demokratinės sistemos ramstis; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją rinkti informaciją ir statistinius duomenis apie žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į nepakeičiamą visuomeninės žiniasklaidos vaidmenį ir pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti ir išlaikyti jos nepriklausomumą nuo politinio kišimosi; taip pat pabrėžia, kad reikia užtikrinti privačių rinkos subjektų finansinę nepriklausomybę ir jų veiklos tvarumo sąlygas, kad būtų išvengta žiniasklaidos užgrobimo; atsižvelgdamas į tai, pakartoja Parlamento raginimą priimti plataus užmojo ES žiniasklaidos veiksmų planą; smerkia kai kurių valstybių narių vyriausybių mėginimus nutildyti kritikuojančią ir nepriklausomą žiniasklaidą ir pakenkti žiniasklaidos laisvei bei pliuralizmui; įspėja dėl bandymų netiesiogiai šią žiniasklaidą sumenkinti teikiant finansinę globą ir ypač smerkia mėginimus kontroliuoti visuomeninę žiniasklaidą; apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse visuomeninės transliacijos kanalai tapo vyriausybei naudingos propagandos įrankiu, tokiu būdu dažnai opozicija ir mažumų grupės atskiriamos nuo visuomenės arba pristatomos neigiamame kontekste, o tam tikrais atvejais netgi kurstomas smurtas; pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse, visų pirma kaimo vietovėse, skleidžiant visuomeninę propagandą apribotos galimybės gauti informacijos, o dėl kalbos barjero apribota prieiga prie tarptautinių naujienų; primena, kad galimybė susipažinti su informacija ir kokybiška žurnalistika itin svarbios demokratijos požiūriu; pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse neatliekama privaloma žiniasklaidos priemonių turinio analizė, kurią atlikus būtų pateikiami vieši palyginami duomenys, susiję su suderintais vyriausybei palankiais ir opozicines pažiūras turinčių asmenų pasirodymais televizijoje ir radijuje, visų pirma per rinkimų kampanijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į rekomendacijas, įtrauktas į Parlamentinės Asamblėjos 2019 m. sausio 23 d. rezoliuciją 2255, kuriose valstybės narės raginamos užtikrinti visuomeninės žiniasklaidos redakcinę nepriklausomybę, taip pat pakankamą ir stabilų jos finansavimą; pabrėžia, kad nacionalinei, regioninei ir vietos žiniasklaidai, ypač visuomeninei žiniasklaidai, tenka svarbi pareiga tarnauti viešajam interesui ir tinkamai atspindėti kultūrinę, kalbinę, socialinę ir politinę mūsų visuomenių įvairovę. pabrėžia, kad visuomeninės žiniasklaidos atliekamas patikimų viešųjų gėrybių teikėjų vaidmuo ir bendro viešojo intereso paisymas galėtų būti pagerinti teikiant tinkamą ir tvarų finansavimą be politinio kišimosi valstybėse narėse; todėl ragina valstybes nares naudoti finansavimo modelius, pagal kuriuos visuomeninė žiniasklaida būtų finansuojama iš šaltinių, kurie nepriklauso nuo politinių sprendimų priėmimo; pabrėžia, kad nepaprastai svarbu apsaugoti nepriklausomas institucijas ir užtikrinti griežtą nepriklausomą žiniasklaidos priežiūrą, siekiant užkirsti kelią nederamam valstybės ir verslo kišimuisi arba bandymams daryti įtaką redakcinei politikai; ragina Komisiją pateikti teisinę sistemą, pagal kurią būtų prižiūrima visuomeninės žiniasklaidos paslaugų teikėjų veikla, įskaitant tai, ar jie atitinka apdairaus valdymo ir užduotimis grindžiamo finansavimo kriterijus ir ar jų paslaugos atitinka faktais grindžiamos, sąžiningos ir etiškos žurnalistikos lūkesčius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia, kad tam tikrų valstybių narių žiniasklaidos priemonėse stinga suderintų politinių diskusijų ir kad praktiškai taikomi politiniais motyvais grindžiami informacijos apribojimai, pvz., neleidžiama naudotis visuomenei svarbiais duomenimis, naudojama vilkinimo taktika, nepagrįstai susiaurinama prašomos pateikti informacijos apimtis, žurnalistams neleidžiama patekti į viešas vietas, be kita ko, parlamentus, ribojamos žurnalistų galimybės užduoti klausimus politikams ir vyriausybės nariams ir vengiama pokalbių su vyriausybei palankiems konglomeratams nepriklausančiomis žiniasklaidos priemonėmis, net jeigu jos turi didelę nacionalinę auditoriją; pabrėžia, kad valdžios institucijos turi užtikrinti savo veiklos skaidrumą ir taip padėti didinti visuomenės pasitikėjimą, atsižvelgiant į tai, kad laisvas informacijos srautas padeda apsaugoti gyvybę ir sveikatą ir sudaro geresnes sąlygas socialinėms, ekonominėms ir politinėms diskusijoms ir sprendimų priėmimui bei juos skatina; ragina valstybes nares užtikrinti, kad žurnalistai ir žiniasklaidos priemonės galėtų prasmingai dalyvauti parlamentų diskusijose, užmegzti ryšį su parlamentų nariais ir aukšto rango vyriausybės pareigūnais, susipažinti su visuomenei svarbiais duomenimis bei dalyvauti viešuosiuose renginiuose ir spaudos konferencijose, visų pirma vyriausybių, nes tokios galimybės neturėjimas smarkiai ribotų žiniasklaidos laisvės sąvoką; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja savo susirūpinimą dėl to, kad ES nacionaliniu lygmeniu nenustatytos konkrečios teisinės ar politinės sistemos, užtikrinančios žurnalistų žiniasklaidos darbuotojų apsaugą nuo smurto, grasinimų ir bauginimų; ragina visuomenės veikėjus ir valdžios institucijų atstovus nemenkinti žurnalistų, nes tai kenkia visuomenės pasitikėjimui žiniasklaida; pabrėžia svarbų žurnalistų vaidmenį pranešant apie protestus ir demonstracijas ir ragina juos apsaugoti, kad jie galėtų nesibaimindami atlikti šį vaidmenį; prašo valstybių narių parengti konkrečias teisėsaugos institucijų, atsakingų už žurnalistų apsaugą, mokymo programas; ragina valstybes nares ir Komisiją tiek teisiškai, tiek praktiškai užtikrinti veiksmingą žurnalistų ir kitų žiniasklaidos veikėjų bei jų šaltinių apsaugą, taip pat tarpvalstybiniu mastu; šiuo požiūriu yra tvirtai įsitikinęs, kad valstybės narės turėtų drausti pasitelkti privačius tyrėjus tam, kad bauginimo tikslais būtų gauta informacijos apie žurnalistus, kurie naudojasi savo profesine kompetencija, arba apie jų šaltinius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia didelį susirūpinimą dėl gausėjančių politinių išpuolių prieš žiniasklaidą ir apgailestauja dėl to, kad nepakankamai saugomi žurnalistų informacijos šaltiniai; primena valstybių narių pareigą skubiai, nešališkai ir veiksmingai ištirti prieš žurnalistus įvykdytus išpuolius, pavyzdžiui, nužudymus, bauginimus, grasinimą ir netinkamą elgesio su jais, ir primygtinai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad nebūtų grasinama žurnalistams ir žiniasklaidos darbuotojams ir nebūtų vykdomi išpuoliai prieš juos, būtų užtikrinta atskaitomybė ir aukų bei jų šeimų galimybės naudotis tinkamomis teisių gynimo priemonėmis; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad informacijos pranešimo mechanizmai būtų prieinami; ragina įgyvendinti ES Žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, kuriose pabrėžiama, jog ES imsis reikiamų veiksmų, kad užtikrintų žurnalistų apsaugą, tiek prevencinėmis priemonėmis, tiek primygtinai ragindama atlikti veiksmingus įvykdytų pažeidimų tyrimus; pabrėžia, kad moterys žurnalistės itin pažeidžiamos dėl priekabiavimo ir bauginimo, todėl joms turėtų būti taikomos papildomos apsaugos priemonės; reiškia didelį susirūpinimą dėl padažnėjusių išpuolių prieš žurnalistes ir žiniasklaidos darbuotojas; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms laikytis lyčių aspektu grindžiamo požiūrio, kai svarstomos priemonės, kuriomis būtų sprendžiamas žurnalistų saugumo klausimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Europos Tarybos rekomendaciją dėl žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų bei kitų žiniasklaidos subjektų saugumo ir kuo skubiau į nacionalinės teisės aktus perkelti Direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos, kuria siekiama nustatyti minimaliuosius bendrus standartus, kad būtų užtikrintas aukštas pranešėjų apsaugos lygis; pabrėžia, kad informavimas apie pažeidimus – esminis tiriamosios žurnalistikos ir spaudos laisvės aspektas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia vadinamąjį strateginį bylinėjimąsi prieš visuomenės dalyvavimą (angl. SLAPP) siekiant nutildyti ar įbauginti žurnalistus ir sukelti baimę, kai jie praneša apie tam tikras temas; dar kartą ragina Komisiją pateikti išsamų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant visoje ES nustatyti būtinuosius kovos su SLAPP praktika standartus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena Specialiojo komiteto finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (CRIM) baigiamąsias rekomendacijas, įtrauktas į 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu“, pagal kurias teisės aktais dėl šmeižto ir garbės bei orumo įžeidimo atgrasoma teikti pranešimus apie korupcijos atvejus; pakartoja savo raginimą visoms valstybėms narėms savo teisės sistemose dekriminalizuoti šmeižtą ir garbės bei orumo įžeidimą, bent įtarimų dėl organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo valstybėse narėse ir užsienyje atvejais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją įsteigti ES informacinį punktą, kaip priemonę greitai reaguoti į žurnalistų, kurie prašo suteikti apsaugą, atvejus ir užtikrinti, kad šiais atvejais būtų skiriama pakankamai dėmesio; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad itin didelė turinio gamybos ir turinio platinimo sektorių nuosavybės koncentracija gali kelti grėsmę piliečių galimybei gauti įvairų turinį; pabrėžia, kad žiniasklaidos pliuralizmas, kuris priklauso nuo žiniasklaidos priemonių nuosavybės įvairovės, nuo turinio įvairovės ir nepriklausomos žurnalistikos, yra labai svarbus užkertant kelią dezinformacijos plitimui ir užtikrinant, kad ES piliečiai būtų gerai informuoti; primena, kad, remiantis Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. išvadomis, žiniasklaidos nuosavybės koncentracija tebėra viena iš didžiausių grėsmių žiniasklaidos pliuralizmui ir laikoma, kad ji kenkia informacijos įvairovei; ragina valstybes nares patvirtinti ir įgyvendinti žiniasklaidos priemonių nuosavybės reguliavimo sistemas, siekiant išvengti horizontalios nuosavybės koncentracijos žiniasklaidos sektoriuje ir užtikrinti skaidrumą, atvirumą bei piliečių galimybę lengvai gauti informaciją apie žiniasklaidos priemonių nuosavybę, finansavimo šaltinius ir valdymą; ragina Komisiją stebėti dabartinių ES priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią nuosavybės koncentracijai ir neteisėtai valstybės pagalbai, įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu, kad būtų padidinta žiniasklaidos įvairovė; smerkia bet kokius bandymus monopolizuoti žiniasklaidos nuosavybę valstybėse narėse arba kištis į žiniasklaidos valdymą siekiant politinių tikslų; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares greitai ir ryžtingai veikti, kad būtų padidintas žiniasklaidos nuosavybės ir žiniasklaidos savininkų finansinių išteklių skaidrumas; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų užtikrinant, kad žiniasklaidoje būtų aktyviai skelbiama informacija apie jų nuosavybės struktūras, įskaitant tikruosius savininkus, ir kad būtų priimtos aiškios taisyklės, kuriomis būtų užkirstas kelias galimiems interesų konfliktams, kylantiems žiniasklaidos priemonių nuosavybės struktūrose, ypač atsižvelgiant į būtinybę vengti politinės įtakos; smerkia vyriausybių vykdomas viešąsias reklamos kampanijas, kurios daro pernelyg didelę įtaką žiniasklaidos pliuralizmui; ragina Komisiją atidžiai stebėti ES lėšų, skiriamų laisvai ir nepriklausomai žiniasklaidai remti, naudojimą, kad ištekliai būtų skiriami tiems, kam jų reikia; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad ES lėšų negalima skirti valstybės valdomoms žiniasklaidos priemonėms ir politinę propagandą skleidžiančioms žiniasklaidos priemonėms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse žiniasklaidos reguliavimo institucijos patiria vyriausybės įtaką ir veikia šališkai vyriausybę kritikuojančių žiniasklaidos priemonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra susirūpinęs dėl bandymų pasinaudoti COVID-19 pandemija siekiant nubausti nepriklausomą bei kritikuojančią žiniasklaidą ir nustatyti žiniasklaidos prieigos prie vyriausybės sprendimų ir veiksmų bei tokių sprendimų ir veiksmų tikrinimo apribojimus, priimant išimtines priemones, kuriomis slopinami arba silpninami instituciniai skaidrumo mechanizmai, trukdoma vykdyti tinkamas ir informacija pagrįstas diskusijas apie šiuos veiksmus; pabrėžia svarbų žurnalistikos ir laisvo informacijos judėjimo vaidmenį siekiant paremti ES pastangas sustabdyti COVID-19 pandemiją; atkreipia dėmesį į tai, kad žurnalistikos vaidmuo itin svarbus ekstremaliosios padėties visuomenės sveikatai metu; ragina Komisiją visapusiškai stebėti tokią nacionalinių vyriausybių praktiką ir į savo metinę ataskaitą dėl teisinės valstybės padėties įtraukti šio stebėjimo rezultatus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai parengti ES ir nacionalinius neatidėliotinų gaivinimo priemonių paketus siekiant apsaugoti žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų darbo vietas ir jų pragyvenimo šaltinius, remti įmones ir finansuoti visuomeninę žiniasklaidą vykdant ekonomikos gaivinimo po COVID-19 krizės planą, kartu visiškai laikantis ES konkurencijos taisyklių; pabrėžia, kad manoma, jog per COVID-19 krizę tam tikros žiniasklaidos priemonės, konkrečiai, vietos žiniasklaidos platformos dėl sumažėjusios reklamos prarado 80 proc. (28) savo pajamų; pabrėžia, kad pandemijos akivaizdoje Europos piliečiams reikia profesionalių, ekonomiškai saugių ir nepriklausomų žurnalistų; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, pakartoja savo raginimą pagal kitą DFP (2021–2027 m.) sukurti nuolatinį Europos žurnalistų fondą, kuris būtų iš naujo parengtas atsižvelgiant į COVID-19 krizę ir teiktų tiesioginę finansinę paramą nepriklausomiems žurnalistams ir žiniasklaidos priemonėms, laisvai samdomiems asmenims ir savarankiškai dirbantiems žiniasklaidos darbuotojams; pabrėžia, kad finansavimą turėtų valdyti nepriklausomos organizacijos siekiant išvengti kišimosi į redakcinių sprendimų priėmimą ir užtikrinti paramos teikimą tik toms viešosios ir komercinės žiniasklaidos priemonėms, kurios iš tiesų yra nepriklausomos ir į jų veiklą nesikiša vyriausybė ar kiti subjektai; primena, kad ypatingą dėmesį taip pat reikėtų skirti nepriklausomiems žiniasklaidos sektoriaus startuoliams, visų pirma vietos lygmens, valstybėse narėse, kuriose pastaraisiais metais žiniasklaidos laisvė sumažėjo, žiniasklaidos nuosavybės koncentracija gerokai padidėjo, o visuomeninei žiniasklaidai kyla politinės įtakos grėsmė; |
| --- | --- |

19.

| 20. | taip pat pakartoja su tuo susijusį savo raginimą vykdyti plataus užmojo ES žiniasklaidos veiksmų planą, remti sąlygų gyvybingai ir pliuralistinei žiniasklaidai kūrimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina priimti plataus užmojo DFP, pagal kurią daugiau biudžeto asignavimų būtų skiriama žiniasklaidai ir nepriklausomai žurnalistikai, visų pirma tiriamajai žurnalistikai, remti; pabrėžia inovacijų svarbą žurnalistikai ir naujienas skelbiančiai žiniasklaidai, kurią galima remti teikiant ES finansavimą; susirūpinęs atkreipia dėmesį, kad peržiūrėtame Komisijos pasiūlyme sumažintas biudžetas, numatytas programoms „Kūrybiška Europa“, „Teisingumas“ ir „Teisės ir vertybės“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tvirtai pritaria tam, kad ES lėšos būtų skiriamos projektams pradėti, pvz., Europos lygmens greito atsako į spaudos ir žiniasklaidos laisvės pažeidimus mechanizmui ir tarpvalstybiniam tiriamosios žurnalistikos fondui, siekiant stiprinti žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad žiniasklaida turi atlikti svarbų vaidmenį skatinant lyčių lygybę ir nediskriminavimą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis aktyvių veiksmų skatinant lyčių lygybę žiniasklaidos sektoriuje, kad daugiau moterų užimtų kūrybines ar su sprendimų priėmimu susijusias pareigas ir taip žiniasklaidos sektorius galėtų prisidėti prie lyčių stereotipų mažinimo; |
| --- | --- |

23.

Neapykantos retorika

| 24. | smerkia visus tiek ES, tiek kitus neapykantos kurstymo, neapykantos retorikos ir nepagrįstų ar nesąžiningų kaltinimų atvejus (29), ir internete, ir realiame gyvenime, kai jie paremti bet kokia diskriminacija, be kita ko dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar įsitikinimų, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos; reiškia susirūpinimą dėl nusikaltimų, susijusių su neapykantos, diskriminacijos ar smurto kurstymu, kurie paplito per pasaulinę COVID-19 pandemiją ir lėmė kai kurių itin pažeidžiamų asmenų stigmatizavimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja dėl to, kad visoje ES vyriausybės ir politinės partijos politinėje komunikacijoje vis dažniau vartoja neapykantos retoriką; ragina valstybes nares griežtai pasmerkti politikų ir valstybės pareigūnų neapykantos nusikaltimus, neapykantos retoriką ir nepagrįstą kaltės suvertimą visais lygmenimis ir visų rūšių žiniasklaidoje ir už tokius veiksmus numatyti sankcijas, nes jie tiesiogiai prisideda prie to, kad neapykanta ir smurtas taptų įprastais reiškiniais visuomenėje ir stiprėtų, ir reikalauja vyriausybės komunikacijoje nenaudoti diskriminuojančios ir kurstančios retorikos, nes ji daro žalą visuomenei; pabrėžia, kad sankcijos visada turi atitikti tarptautinius saviraiškos laisvės standartus; taip pat ragina valstybes nares, laikantis įstatymais nustatytų ribų, užtikrinti ir skatinti demokratinių diskusijų gyvavimui būtiną saviraiškos laisvę, įskaitant meninę laisvę; primena, kad saviraiškos laisvė neapima rasistinių ir ksenofobiškų kalbų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja raginimą valstybėms narėms įgyvendinti ir užtikrinti tolesnes priemones siekiant užkirsti kelią neapykantos retorikai ir neapykantos nusikaltimams, juos pasmerkti ir su jais kovoti, taigi duoti atkirtį neapykantos retorikai ir smurtui internete bei realiame gyvenime, kartu užtikrinant, kad teisėsaugos institucijos taikytų veiksmingą neapykantos nusikaltimų fiksavimo praktiką, pagrįstą principais, kuriuos remia ES kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupė; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad pastaraisiais metais vis labiau plinta neapykantos retorika, nes asmenys ir pavojingi subjektai, skleisdami neapykantos kupiną informaciją, naudojasi internetinių platformų galia; pabrėžia, kad tai kenkia bendram viešajam interesui, nes žalingas turinys kenkia pagarbiam ir sąžiningam viešajam diskursui ir kelia grėsmę visuomenės saugumui, nes neapykantos retorika internete gali paskatinti smurtą realiame gyvenime; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nurodo, kad reikėtų stiprinti kovos su neapykantos retorika ir diskriminacija teisinę sistemą; pakartoja raginimą šiuo tikslu atnaujinti derybas dėl horizontaliosios kovos su diskriminacija direktyvos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja raginimą Komisijai ir valstybėms narėms imtis priemonių, kad būtų padidintas moterų saugumas viešojoje erdvėje ir internete, kovoti su naujomis smurto dėl lyties formomis, be kita ko su kibernetiniu persekiojimu ir priekabiavimu internete, ir priimti visapusiškus mechanizmus šio smurto aukoms padėti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | dar karta ragina Komisiją ir Tarybą įgyvendinti SESV 83 straipsnio 1 dalyje įtvirtintą nuostatą dėl pereigos, kad smurtas prieš moteris ir mergaites ir kitos smurto dėl lyties formos (įskaitant kibernetinį smurtą) būtų įtrauktos į ES pripažįstamų nusikaltimų sąrašą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į Komisijos propaguojamą Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksą ir į jo penktąjį vertinimo etapą, iš kurio matyti, kad IT bendrovės vidutiniškai pašalina 71 proc. neteisėtos neapykantos retorikos, apie kurią joms buvo pranešta; primena, kad žurnalistai ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų būti įtraukti į Elgesio kodekso vertinimus ir peržiūras ir kad Elgesio kodekse dalyvaujančios IT bendrovės tik peržiūri prašymus pašalinti, atsižvelgdamos į išankstines sutarties sąlygas ir bendruomenės gaires; atkreipia dėmesį į tai, kad privačiosios įmonės turi didelę veiksmų laisvę nuspręsti, kas yra neteisėta; ragina visas socialinės žiniasklaidos platformas valdančias bendroves prisijungti prie Elgesio kodekso; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad valstybės narės turi visais tinkamais būdais užtikrinti, kad žiniasklaidoje, įskaitant internetinę ir socialinę žiniasklaidą, ir reklamoje niekaip nebūtų skatinamas smurtas ar neapykanta prieš jokį asmenį ar asmenų grupę ir kad tai galėtų daryti tiesioginę įtaką šių asmenų dalyvavimui pilietinės visuomenės veikloje; pakartoja savo raginimą Komisijai, valstybėms narėms ir socialinės žiniasklaidos bendrovėms, bendradarbiaujant su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, kovoti su rasizmu, ksenofobija ir LGBTI asmenų fobija ir religinė neapykanta internete; ragina valstybes nares ir Komisiją rinkti patikimesnius duomenis apie neapykantą kurstančių kalbų ir neapykantos nusikaltimų mastą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reiškia susirūpinimą, kad dėl nepakankamų apsaugos priemonių ir valdžios institucijų negebėjimo tinkamai atlikti tyrimo ir panaikinti nebaudžiamumo už neapykantos nusikaltimus valstybėse narėse aukos nepraneša apie neapykantos nusikaltimus; ragina valstybes nares parengti ir išplatinti pranešimo apie neapykantos nusikaltimus ir neapykantos retoriką priemones ir mechanizmus ir užtikrinti, kad būtų veiksmingai nagrinėjamas kiekvienas įtariamas dėl neapykantos nusikaltimo arba neapykantos retorikos, už juos būtų patraukta baudžiamojon atsakomybėn ir dėl jų vykdomas teismas; |
| --- | --- |

33.

Dezinformacija ir platformų vaidmuo

| 34. | pažymi, kad dėl naujos skaitmeninės aplinkos ir socialinės žiniasklaidos išaugo dezinformacijos sklaida ir užsienio jėgų įtakos problema, todėl interneto platformos atlieka svarbų vaidmenį skelbiant, platinant ir reklamuojant naujienas ir kitą žiniasklaidos turinį; pakartoja savo susirūpinimą dėl galimos dezinformacijos grėsmės informacijos ir saviraiškos laisvei, demokratiniam diskursui, žiniasklaidos nepriklausomumui ir visuomenės sveikatai; pabrėžia, kad priemonės, kuriomis kovojama su dezinformacija, turėtų būti sutelktos į nuomonių pliuralizmo skatinimą, remiant kokybišką žurnalistiką ir teikiant patikimą, faktais pagrįstą, patikrintą informaciją, į gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdymą ir kad visomis šiomis priemonėmis turėtų būti užtikrinama informacijos ir saviraiškos laisvė; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina interneto platformas ir teisėsaugos institucijas glaudžiau bendradarbiauti siekiant duoti veiksmingą atkirtį neapykantą, diskriminaciją ar smurtą kurstančių pranešimų skleidimui; pabrėžia, kad siekiant pažaboti nekontroliuojamą neteisėto turinio plitimą svarbu nedelsiant jį pašalinti; tačiau pažymi, kad interneto platformos negali ir neturi tapti privačiomis cenzūros įstaigomis ir kad interneto platformų vykdomą neteisėto turinio šalinimo veiklą visada turi kontroliuoti valstybių narių teisminės institucijos, taip siekiant apsaugoti saviraiškos laisvę, be kita ko laisvą ir nepriklausomą informaciją ir pagrindines piliečių teises apskritai; primena, kad interneto platformos priklauso internetinei viešajai erdvei, kurioje vyksta viešos diskusijos; ragina Komisiją užtikrinti platformų apsaugos priemones, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir žodžio laisvė; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad politinės partijos ir privatūs ar viešieji subjektai dažnai naudojasi politiniu profiliavimu, dezinformacija ir manipuliavimu informacija, ir pakartoja savo susirūpinimą dėl to, kad rengiantis visiems pagrindiniams nacionaliniams ir Europos Parlamento rinkimams, kaskart atsiranda kišimosi įrodymų apie užsienio įtaką, ir didžioji dalis šio kišimosi būna palanki antieuropietiškiems ir populistų kandidatams, siekiantiems skaidyti visuomenę, neigti ideologinį pliuralizmą ir kartu pulti konkrečias mažumų bei pažeidžiamas grupes; nurodo, kad ateityje kova su trečiųjų šalių kišimusi bus pagrindinis Europos vertybių ir demokratijos laikymosi veiksnys; pabrėžia, kad kraštutinių dešiniųjų pažiūrų ir populistinės grupės ir politikai taip pat naudojo dezinformaciją ir sensacingus žiniasklaidos pranešimus, susijusius su COVID-19 krize ir nukreiptus į mažumas, siekdami prisidėti prie antiimigracijos retorikos, dėl kurios padaugėjo rasistinės ir ksenofobinės neapykantos retorikos ir diskriminacijos atvejų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad įvairios klaidingos informacijos, dezinformacijos ir kitos manipuliavimo informacija formos, susijusios su, be kita ko, COVID-19 pandemija, toliau plinta visame pasaulyje, dažnai nukreiptos prieš labiausiai pažeidžiamas bendruomenes ir gali turėti žalingų pasekmių visuomenės saugumui, sveikatai ir veiksmingam krizių valdymui; mano, kad tokių dezinformacijos kampanijų tikslas – susilpninti demokratinį procesą ir piliečių pasitikėjimą demokratinėmis valstybių narių institucijomis; palankiai vertina 2020 m. birželio 10 d. bendrą komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19“; primena, kad visos kovos su dezinformacija priemonės, įskaitant priemones, kurių imamasi atsižvelgiant į nepaprastąja padėtį dėl COVID-19, turi būti būtinos, proporcingos, skaidrios, laikinos ir reguliariai tikrinamos, vengiant bet kokio pokyčio, kuriuo būtų skatinama valstybės monopolija arba informacijos šaltinių koncentracija, ir jokiomis aplinkybėmis negali trukdyti žurnalistams ir žiniasklaidos subjektams atlikti savo darbą arba neteisėtai pašalinti ar užblokuoti jų turinį internete; apgailestauja, kad tam tikros internetinės platformos, vadovaudamosi neskaidriomis išankstinėmis sąlygomis, kuriomis nepagrįstai ribojama saviraiškos laisvė, pašalina arba cenzūruoja turinį, įskaitant žurnalistinį turinį, susijusį su COVID-19 pandemija; pabrėžia, kad tokios priemonės gali panaikinti arba riboti galimybę susipažinti su visuomenės sveikatai svarbia informacija; pabrėžia, kad bet koks bandymas kriminalizuoti su pandemija susijusią informaciją gali sukelti nepasitikėjimą institucijų informacija, neleisti laiku susipažinti su patikima informacija ir sumažinti saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smerkia sąmokslo teorijas ir valstybės finansuojamas dezinformacijos kampanijas, kuriomis siekiama diskredituoti Europos Sąjungą ir klaidinti visuomenę dėl jos tikslo ir veiklos; ragina Komisiją atvirai pasmerkti ir paneigti melą ir dezinformaciją, kuriuos bet kurios valstybės valdžios institucijos skleidžia apie ES, ir paskelbti bei išplatinti faktais pagrįstą atsakymą, skirtą piliečiams informuoti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti Europos demokratijos veiksmų planą, kuriuo siekiama kovoti su dezinformacija, prisitaikyti prie kintančių grėsmių ir manipuliacijų, taip pat remti laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad saviraiškos laisvės, įskaitant laisvą, nepriklausomą ir finansiškai perspektyvią žiniasklaidą ir meninę laisvę, pagrindinių teisių turinį ir demokratines diskusijas, apsauga kovojant su neapykantos retorika ir dezinformacija yra pagrindinis veiksnys ginant teisinę valstybę ir demokratiją ES; reiškia susirūpinimą, kad, remiantis Pasaulinės dezinformacijos rodiklių (angl. – GDI) moksliniais tyrimais, svetainės, kuriose platinama dezinformacija ES, iš reklamos kasmet gauna daugiau kaip 70 mln. EUR pajamų; atkreipia dėmesį į galimą neigiamą verslo modelių poveikį, pagrįstą itin tiksliai pritaikyta reklama; patvirtina, kad Bendrajame duomenų apsaugos reglamente numatyta asmenų teisė nebūti plačiai sekamiems internete naudojantis įvairiomis interneto svetainėmis ir taikomosiomis programomis (30); ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su skaitmeninėmis platformomis ir dėti daugiau pastangų, kad būtų panaikinta tokia praktika, kovoti su strateginiu ir automatizuotu dezinformacijos stiprinimu, vykdomu naudojantis interneto robotais ir netikrais interneto profiliais, ir didinti skaidrumą, susijusį su internetinių reklamų finansavimu ir paskirstymu; be to ragina visas internetines platformas užtikrinti, kad jų algoritmuose, pagrįstuose paieškos funkcijomis nebūtų teikiama pirmenybė reklamai; siekiant padėti ES institucijoms ir Komisijai prašo sukurti skaitmeninių ir pagrindinių teisių įvairių suinteresuotųjų subjektų ekspertų grupę, apimančią nepriklausomas žiniasklaidos priemones ir skaitmeninių bei žmogaus teisių NVO; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tai, kad pradėjo veikti Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatorijos (angl. EDMO) projektas, dėl kurio bus prieinama daugiau mokslinės informacijos apie dezinformaciją internete, bus skatinamas ES informacijos tikrinimo paslaugų rinkos kūrimas ir teikiama parama kuriant tarpvalstybinę ir daugiadalykę bendruomenę, kurią sudarytų faktus tikrinantys asmenys ir akademikai-mokslininkai, bendradarbiaujantys su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų nustatyta, analizuojama ir atskleista galima dezinformacijos, pvz., susijusios su COVID-19, grėsmė; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena Komisijai, valstybėms narėms, privačiajam sektoriui, visų pirma interneto platformoms, ir visai pilietinei visuomenei, kad kovojant su dezinformacija būtina imtis bendrų veiksmų; pabrėžia, kad internetinės platformos turėtų atlikti svarbų vaidmenį nustatant dezinformaciją ir su ja kovojant; pripažįsta kai kurių paslaugų teikėjų ir platformų savanoriškų veiksmų kovojant su dezinformacija, neteisėtu turiniu ir užsienio šalių kišimusi į ES rinkimų procesus būtiną ir daug žadantį poveikį, kurio vis dar nepakanka; tačiau pabrėžia, kad internetinės platformos šiuo metu neprisiima reikiamos atsakomybės kovojant su šia tiesiogine grėsme; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad internetinių platformų kovos su dezinformacija veiksmų efektyvumą galima įvertinti tik kai vertinimai atliekami viešai ir dalijamasi susijusiais duomenimis; todėl primygtinai ragina Komisiją įvertinti visas galimas priemones, kuriomis interneto platformos būtų įpareigotos veiksmingai, skaidriai ir atskaitingai spręsti dezinformacijos plitimo problemą ir atitinkamai dalytis atitinkamais duomenimis; primygtinai ragina Komisiją to nepadariusioms platformoms svarstyti galimybę taikyti sankcijas; tikisi, kad tai atitinkamai atsispindės Europos demokratijos veiksmų plane ir Skaitmeninių paslaugų akte; |
| --- | --- |

42.

| 43. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad internetinio turinio pašalinimas, jeigu nepriimta teismo nutartis, kuria būtų nustatyta, jog turinys neteisėtas, daro didelę įtaką saviraiškos ir informacijos laisvei; ragina nuolat atlikti paslaugų teikėjų ir platformų savanoriškų veiksmų kovojant su dezinformacija poveikio vertinimus; pabrėžia valstybių narių pareigą gerbti, saugoti ir užtikrinti pagrindines laisves ir prašo įvertinti visas turimas galimybes apsaugoti ir remti teisę į informaciją ir dalyvavimą; ragina Komisiją atsižvelgiant į tai pasiūlyti priimti ES taisykles dėl internetinių platformų, taip pat siekiant kovoti su vyriausybės praktika, pagal kurią nepagrįstai ribojama saviraiškos laisvė; pabrėžia, kad turinio moderavimui naudojant automatines priemones gali kilti grėsmė saviraiškos ir informacijos laisvei ir kad ES skaitmeninėje politikoje ir strategijoje turi būti numatytos tinkamos teisių gynimo ir apsaugos priemonės, visapusiškai suderintos su atitinkamomis ES pagrindinių teisių chartijos ir EŽTK nuostatomis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad gerinant dabartinių įsipareigojimų priežiūrą, skaidrų ir išskaidytą informacijos ir duomenų teikimą internetinėse platformose ir plečiant šiuos įsipareigojimus būtų galima sustiprinti ES Kovos su dezinformacija praktikos kodeksą; mano, kad būtų galima priimti bendro reguliavimo metodą, kuris nuolat atspindėtų dabartinius pokyčius skaitmeninėje srityje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina socialinių tinklų bendroves ir internetines platformas išnagrinėti galimybes parengti priemones, kuriomis naudotojams būtų sudarytos galimybės pranešti apie galimą dezinformaciją ir ją pažymėti, kad būtų lengviau greitai ištaisyti padėtį ir būtų sudarytos sąlygos nepriklausomoms ir nešališkoms trečiųjų šalių faktų tikslinimo organizacijoms atlikti peržiūrą; pabrėžia, kad internetinės platformos turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir ES institucijomis, kad būtų paprasčiau įvertinti dezinformaciją ir su įtaka susijusią veiklą bei nustatyti jos vykdytojus; |
| --- | --- |

45.

Gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų stiprinant švietimo politiką, kuria skatinamas gebėjimas naudotis žiniasklaidos ir informacijos priemonėmis, piliečiams suteikiama galimybė kritiškai mąstyti ir jiems padedama atpažinti dezinformaciją; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad redakcinės nepriklausomybės užtikrinimas centrinės ir vietos žiniasklaidos priemonėse ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis projektų kūrimas – pagrindiniai atsparumo didinimo, informuotumo didinimo ir švietimo stiprinimo aspektai veiksmingai kovojant su propaganda, dezinformacija ir manipuliavimu; mano, kad nuolatinė gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis mokymo programa ir visų amžiaus grupių pastangos labai svarbios didinant visuomenės atsparumą įvairioms grėsmėms skaitmeninėje erdvėje; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis siekti parengti informacinio raštingumo, gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir duomenų raštingumo didinimo programas: pabrėžia, kad gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis yra vis svarbesnis ir būtinas šiuolaikinio piliečio įgūdis; nurodo, kad, norint pasiekti platesnę auditoriją ir kuo daugiau amžiaus grupių, svarbu stiprinti gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis iniciatyvas, naudojantis socialinės žiniasklaidos platformomis, įskaitant veiksmingas gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis skatinimo strategijas, skirtas vyresnio amžiaus ir pažeidžiamiausių asmenų grupėms; ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat remti programas ir politiką, kuria siekiama skatinti žurnalistų ir žiniasklaidos subjektų gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir naujienomis ir parengti kritišką ir sąmoningą IRT naudojimo vertinimą, pvz., vykdant informuotumo didinimo kampanijas, susijusias su teisėmis ir galimomis grėsmėmis skaitmeninėje srityje; pabrėžia, kad būtina parengti nuoseklią ES strategiją dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant šio tikslo; pabrėžia, kad pilietinės visuomenės organizacijos atlieka svarbų vaidmenį, skatindamos gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir padėdamos užkirsti kelią neapykantos retorikos platinimui; primena, kad programos, kurias vykdant, kaip nustatyta, laikomasi veiksmingų kovos su neapykantos nusikaltimais ir neapykantos retorika strategijų, yra sutelktos į bendradarbiavimą, konfliktų bei problemų sprendimą, tarpininkavimą ir šališkos informacijos suvokimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant padidinti ES finansavimą gebėjimo naudoti žiniasklaidos priemones programoms ir aktyviai skatinti patikimą, faktais pagrįstą ir patikrintą informaciją, tobulinant žiniasklaidos platinimo kanalus, kad būtų pagerinta prieiga prie tokios informacijos; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti persvarstytos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos nuostatas, pagal kurias reikalaujama skatinti ir ugdyti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją remti papildomas švietimo programas visose valstybėse narėse, ne tik susijusias su gebėjimu naudotis žiniasklaidos priemonėmis, bet ir su platesniu pilietiniu ugdymu, įskaitant švietimą apie demokratines vertybes ir žmogaus teises, kad būtų jautriau reaguojama į dezinformaciją ir propagandą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad vietos ir bendruomenių žiniasklaidos organizacijos yra pagrindinės informacijos ir faktų, susijusių su vietos ir mažumų meno ir kultūros renginiais, rėmimo, rengimo ir sklaidos struktūros; mano, kad jos yra svarbi priemonė siekiant išlaikyti žiniasklaidos pliuralizmą ir daugiakultūrę aplinką Europoje; mano, kad bendruomenės žiniasklaidos priemonės taip pat turėtų būti įtrauktos kaip suinteresuotosios šalys į ES programas, skirtas žurnalistikai ir gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis skatinti, ir ragina valstybes nares teikti joms tinkamą paramą užtikrinant, kad jos atliktų savo šviečiamąjį ir kultūrinį vaidmenį; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina ES institucijas vykdyti tvirtesnę ir aktyvią komunikaciją visomis oficialiosiomis kalbomis, kai kyla didelės visuomeninės krizės, pvz., pandemijos, siekiant užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų gauti tikslią, patogią naudoti ir patikrintą informaciją; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

(2)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(3)  OL L 303, 2018 11 28, p. 69.

(4)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0014.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0101.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0103.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0080.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0031.

(11)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0021.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0328.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0032.

(14)  OL C 390, 2019 11 18, p. 19.

(15)  OL C 433, 2019 12 23, p. 31.

(16)  OL C 238, 2018 7 6, p. 57.

(17)  OL C 324, 2019 9 27, p. 392.

(18)  OL C 41, 2020 2 6, p. 64.

(19)  OL C 390, 2019 11 18, p. 111.

(20)  OL C 369, 2018 10 11, p. 11.

(21)  OL C 346, 2018 9 27, p. 29.

(22)  OL C 331, 2018 9 18, p. 135.

(23)  OL C 263, 2018 7 25, p. 82.

(24)  OL C 356, 2018 10 4, p. 5.

(25)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(26)  OL C 208, 2016 6 10, p. 89.

(27)  Tarptautinis moterų žiniasklaidos fondas, „Pasaulinė moterų padėties naujienų žiniasklaidoje ataskaita“ (angl. Global Report on the Status of Women in the News Media), 2011 m.

(28)  Žr. „Spaudos pramonė patyrė smūgį“ (angl. „The newspaper industry is taking a battering“), leidinys The Economist, 2020 m. balandžio 18 d. ir „COVID-19 ir naujienų žiniasklaida: žurnalistikos kaina“ (angl. COVID-19 and the news media: journalism always comes at a cost“), leidinys News Media Europe,2020 m. kovo 24 d.

(29)  1992 m. balandžio 23 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas (ieškinys Nr. 11798/85, 46 dalis).

(30)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/43

---

P9_TA(2020)0321

Nauja Europos pramonės strategija

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos pramonės strategijos (2020/2076(INI))

(2021/C 425/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 151 ir 152 straipsnius bei į 153 straipsnio 1 ir 2 dalis, taip pat į 173 straipsnį dėl ES pramonės politikos, kuriame, be kita ko, paminėtas Sąjungos pramonės konkurencingumas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 151 ir 152 straipsnius bei į 153 straipsnio 1 ir 2 dalis, taip pat į 173 straipsnį dėl ES pramonės politikos, kuriame, be kita ko, paminėtas Sąjungos pramonės konkurencingumas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14, 27 ir 30 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14, 27 ir 30 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV ir į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ypač į ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį ir prie jos pridedamą Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV ir į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ypač į ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį ir prie jos pridedamą Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kurioje pateikiama nuoroda į rinką, darnų vystymąsi ir socialinę rinkos ekonomiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kurioje pateikiama nuoroda į rinką, darnų vystymąsi ir socialinę rinkos ekonomiką,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekso išvadas, paskelbtas 2020 m. birželio 11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekso išvadas, paskelbtas 2020 m. birželio 11 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 2 d. Komisijos dokumentą dėl farmacijos strategijos veiksmų gairių „Pacientų galimybė laiku gauti įperkamus vaistus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 2 d. Komisijos dokumentą dėl farmacijos strategijos veiksmų gairių „Pacientų galimybė laiku gauti įperkamus vaistus“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą dėl patikslintos 2020 m. Komisijos darbo programos (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą dėl patikslintos 2020 m. Komisijos darbo programos (COM(2020)0440),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos Baltąją knygą „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos Baltąją knygą „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ (COM(2020)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos ataskaitą dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos ataskaitą dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. pavasario Europos ekonominę prognozę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. pavasario Europos ekonominę prognozę,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 23 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas po vaizdo konferencijos su Europos Vadovų Tarybos nariais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 23 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas po vaizdo konferencijos su Europos Vadovų Tarybos nariais,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 17 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas dėl COVID-19 po vaizdo konferencijos su Europos Vadovų Tarybos nariais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 17 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas dėl COVID-19 po vaizdo konferencijos su Europos Vadovų Tarybos nariais,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatą „Suderintas ekonominis atsakas į COVID-19 protrūkį“ (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatą „Suderintas ekonominis atsakas į COVID-19 protrūkį“ (COM(2020)0112),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), į Tarybos išvadas „Didesnis žiediškumas. Perėjimas prie tvarios visuomenės“, kurias Taryba priėmė 2019 m. spalio 4 d. įvykusiame 3716-ame posėdyje (12791/19), ir į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), į Tarybos išvadas „Didesnis žiediškumas. Perėjimas prie tvarios visuomenės“, kurias Taryba priėmė 2019 m. spalio 4 d. įvykusiame 3716-ame posėdyje (12791/19), ir į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 4 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 4 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (COM(2020)0080),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos darbo programą „Daugiau siekianti Sąjunga“ (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos darbo programą „Daugiau siekianti Sąjunga“ (COM(2020)0037),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Tvarios Europos investicijų plano (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą dėl Tvarios Europos investicijų plano (COM(2020)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos ataskaitą „Konkurencingos ES energiją intensyviai vartojančių pramonės sektorių pagrindinis planas iki 2050 m. siekiant sukurti neutralaus poveikio klimatui žiedinę ekonomiką“ (aukšto lygio darbo grupės intensyviai energiją vartojančių pramonės sektorių klausimais parengta ataskaita), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos ataskaitą „Konkurencingos ES energiją intensyviai vartojančių pramonės sektorių pagrindinis planas iki 2050 m. siekiant sukurti neutralaus poveikio klimatui žiedinę ekonomiką“ (aukšto lygio darbo grupės intensyviai energiją vartojančių pramonės sektorių klausimais parengta ataskaita),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją „Sąžiningas apmokestinimas skaitmenizuotoje ir globalizuotoje ekonomikoje. BEPS 2.0“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją „Sąžiningas apmokestinimas skaitmenizuotoje ir globalizuotoje ekonomikoje. BEPS 2.0“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas (EUCO 29/19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas (EUCO 29/19),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl „Naujos 2019–2024 m. ES strateginės darbotvarkės“ (EUCO 9/19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl „Naujos 2019–2024 m. ES strateginės darbotvarkės“ (EUCO 9/19),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl būsimos ES pramonės politikos strategijos, kurias Taryba priėmė 2018 m. lapkričio 29 d. įvykusiame 3655-ame posėdyje (14832/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl būsimos ES pramonės politikos strategijos, kurias Taryba priėmė 2018 m. lapkričio 29 d. įvykusiame 3655-ame posėdyje (14832/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę. Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“ (COM(2017)0479), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę. Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“ (COM(2017)0479),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl plataus užmojo ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl plataus užmojo ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, dėl ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (O-000047/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, dėl ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (O-000047/2017),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją „Bendrosios skaitmeninės rinkos akto rengimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją „Bendrosios skaitmeninės rinkos akto rengimas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ (COM(2016)0180),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento ratifikuotą Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento ratifikuotą Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos politikos poreikio atsižvelgiant į pastarojo meto bendrovių „Caterpillar“ ir „Alstom“ atvejus (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos politikos poreikio atsižvelgiant į pastarojo meto bendrovių „Caterpillar“ ir „Alstom“ atvejus (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. ir 2017 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. ir 2017 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (9),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl pramonės konkurencingumo darbotvarkės, dėl Europos pramonės skaitmeninės pertvarkos ir dėl dokumentų rinkinio „Bendrosios skaitmeninės rinkos technologijos ir viešųjų paslaugų modernizavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl pramonės konkurencingumo darbotvarkės, dėl Europos pramonės skaitmeninės pertvarkos ir dėl dokumentų rinkinio „Bendrosios skaitmeninės rinkos technologijos ir viešųjų paslaugų modernizavimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. ir 2019 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (EUCO 1/19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. ir 2019 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (EUCO 1/19),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0197/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0197/2020),

| A. | kadangi Europos Sąjungai reikia naujos pramonės strategijos, atitinkančios tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, kuri sudarytų sąlygas kurti novatorišką, įtraukią, atsparią, skaitmeninę visuomenę ir svariai prisidėtų prie pasaulinio Europos pramonės konkurencingumo; kadangi šioje strategijoje turėtų būti išlaikytas aukštas užimtumo lygis ir aukštos kokybės darbo vietos, nieko nepaliekant nuošalyje; kadangi tokia strategija turi užtikrinti dvejopą pertvarką siekiant modernios, suskaitmenintos Europos pramonės bazės, išnaudojant visą atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialą, itin efektyviai naudojant energiją ir išteklius ir nedarant poveikio klimatui; kadangi strategija taip pat turėtų sustiprinti Europos pirmavimą pasaulyje ir sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo kitų pasaulio dalių strateginėse vertės grandinėse įvairinant jas ir padarant jas tvaresnes, vengiant Europos pramonės perkėlimo ir kartu išsaugant atvirą rinką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungai reikia naujos pramonės strategijos, atitinkančios tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, kuri sudarytų sąlygas kurti novatorišką, įtraukią, atsparią, skaitmeninę visuomenę ir svariai prisidėtų prie pasaulinio Europos pramonės konkurencingumo; kadangi šioje strategijoje turėtų būti išlaikytas aukštas užimtumo lygis ir aukštos kokybės darbo vietos, nieko nepaliekant nuošalyje; kadangi tokia strategija turi užtikrinti dvejopą pertvarką siekiant modernios, suskaitmenintos Europos pramonės bazės, išnaudojant visą atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialą, itin efektyviai naudojant energiją ir išteklius ir nedarant poveikio klimatui; kadangi strategija taip pat turėtų sustiprinti Europos pirmavimą pasaulyje ir sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo kitų pasaulio dalių strateginėse vertės grandinėse įvairinant jas ir padarant jas tvaresnes, vengiant Europos pramonės perkėlimo ir kartu išsaugant atvirą rinką;

| B. | kadangi COVID-19 pandemija ir jos pasekmės sukėlė precedento neturintį ekonomikos nuosmukį Europoje, dėl kurio kyla rizika, kad dar labiau padidės nelygybė ir socialinė įtampa Sąjungoje, ypač tarp pažeidžiamiausių piliečių; |
| --- | --- |

B.

kadangi COVID-19 pandemija ir jos pasekmės sukėlė precedento neturintį ekonomikos nuosmukį Europoje, dėl kurio kyla rizika, kad dar labiau padidės nelygybė ir socialinė įtampa Sąjungoje, ypač tarp pažeidžiamiausių piliečių;

| C. | kadangi pramonės konkurencingumas ir klimato politika vienas kitą papildo ir kadangi novatoriška ir neutralaus poveikio klimatui reindustrializacija padės sukurti darbo vietas vietos lygmeniu ir užtikrinti Europos ekonomikos konkurencingumą; kadangi tokį požiūrį reikėtų taikyti įgyvendinant visas su žaliąja ir skaitmenine pertvarka susijusias politikos sritis; |
| --- | --- |

C.

kadangi pramonės konkurencingumas ir klimato politika vienas kitą papildo ir kadangi novatoriška ir neutralaus poveikio klimatui reindustrializacija padės sukurti darbo vietas vietos lygmeniu ir užtikrinti Europos ekonomikos konkurencingumą; kadangi tokį požiūrį reikėtų taikyti įgyvendinant visas su žaliąja ir skaitmenine pertvarka susijusias politikos sritis;

| D. | kadangi Sąjunga turi išnaudoti neišnaudotą tam tikrų socialinių grupių, įskaitant jaunimą, migrantus, vyresnio amžiaus žmones ir moteris, verslumo potencialą; kadangi Sąjungos pramonės strategija galėtų suteikti galimybę skatinti menkai atstovaujamų arba socialiai pažeidžiamų grupių verslumo kultūrą ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai prisidėti prie skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjunga turi išnaudoti neišnaudotą tam tikrų socialinių grupių, įskaitant jaunimą, migrantus, vyresnio amžiaus žmones ir moteris, verslumo potencialą; kadangi Sąjungos pramonės strategija galėtų suteikti galimybę skatinti menkai atstovaujamų arba socialiai pažeidžiamų grupių verslumo kultūrą ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai prisidėti prie skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos;

| E. | kadangi COVID-19 pandemija ir jos sukeltas precedento neturintis ekonomikos nuosmukis paveikė visus ekonomikos sektorius, ypač MVĮ, o kai kurie sektoriai netgi visiškai sustojo; kadangi šiomis aplinkybėmis spartus ir teisingas atsigavimas nebus pasiektas pagal įprastinės veiklos scenarijų, o bet kokia į ateitį orientuota pramonės strategija turėtų būti pradėta nuo pramonės atsigavimo klausimo sprendimo ir ilgalaikio pasaulinio konkurencingumo, ypač augimo sektoriuose ir labiausiai nuo COVID-19 izoliavimo priemonių nukentėjusiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi COVID-19 pandemija ir jos sukeltas precedento neturintis ekonomikos nuosmukis paveikė visus ekonomikos sektorius, ypač MVĮ, o kai kurie sektoriai netgi visiškai sustojo; kadangi šiomis aplinkybėmis spartus ir teisingas atsigavimas nebus pasiektas pagal įprastinės veiklos scenarijų, o bet kokia į ateitį orientuota pramonės strategija turėtų būti pradėta nuo pramonės atsigavimo klausimo sprendimo ir ilgalaikio pasaulinio konkurencingumo, ypač augimo sektoriuose ir labiausiai nuo COVID-19 izoliavimo priemonių nukentėjusiuose sektoriuose;

| F. | kadangi tikėtina, kad dėl naujų skolų, akumuliuotų siekiant išgyventi ekonomikos nuosmukį, įmonių finansinė struktūra taps trapesne, o tai trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu lems lėtą augimą, be to, trūks investavimo pajėgumų į dvejopą pertvarką siekiant skaitmeninės ir neutralaus poveikio klimatui bei efektyviai išteklius naudojančios žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

F.

kadangi tikėtina, kad dėl naujų skolų, akumuliuotų siekiant išgyventi ekonomikos nuosmukį, įmonių finansinė struktūra taps trapesne, o tai trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu lems lėtą augimą, be to, trūks investavimo pajėgumų į dvejopą pertvarką siekiant skaitmeninės ir neutralaus poveikio klimatui bei efektyviai išteklius naudojančios žiedinės ekonomikos;

| G. | kadangi šiomis aplinkybėmis Sąjungai reikia pramonės strategijos, kurią sudarytų du atskiri etapai: vienas skirtas ekonomikos gaivinimui, o kitas – atkūrimui ir atsparumui; kadangi ekonomikos gaivinimas turėtų būti grindžiamas tvirtu socialiniu ir aplinkos aspektu tvariu požiūriu ir juo turėtų būti remiamas pramonės atkūrimas siekiant sėkmingos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, šią pertvarką turi lydėti kvalifikuota darbo jėga, taip pat užtikrinant sąžiningą ir teisingą pertvarką; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiomis aplinkybėmis Sąjungai reikia pramonės strategijos, kurią sudarytų du atskiri etapai: vienas skirtas ekonomikos gaivinimui, o kitas – atkūrimui ir atsparumui; kadangi ekonomikos gaivinimas turėtų būti grindžiamas tvirtu socialiniu ir aplinkos aspektu tvariu požiūriu ir juo turėtų būti remiamas pramonės atkūrimas siekiant sėkmingos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, šią pertvarką turi lydėti kvalifikuota darbo jėga, taip pat užtikrinant sąžiningą ir teisingą pertvarką;

| H. | kadangi Europos pramonės sektorius yra labai persipynęs viduje ir esama tvirtų valstybių narių tarpusavio ryšių bei skirtingų požiūrių į skirtingo dydžio įmones; kadangi dėl šios priežasties koordinuota Europos politika, kuria užtikrinama, kad iš jos gautų naudos visa gamybos grandinė – tiek didelės įmonės, tiek MVĮ – bus sėkmingesnė didinant Europos konkurencingumą ir tvarumą pasaulyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos pramonės sektorius yra labai persipynęs viduje ir esama tvirtų valstybių narių tarpusavio ryšių bei skirtingų požiūrių į skirtingo dydžio įmones; kadangi dėl šios priežasties koordinuota Europos politika, kuria užtikrinama, kad iš jos gautų naudos visa gamybos grandinė – tiek didelės įmonės, tiek MVĮ – bus sėkmingesnė didinant Europos konkurencingumą ir tvarumą pasaulyje;

| I. | kadangi Sąjunga turėtų toliau siekti sudaryti plataus užmojo daugiašalius ir dvišalius susitarimus; kadangi prieš COVID-19 krizę Europos pramonė, nors ir būdama Sąjungos ekonomikos ramsčiu ir įdarbindama apie 32 mln. žmonių, jau buvo kryžkelėje, o jos indėlis į ES BVP per pastaruosius 20 metų sumažėjo nuo 23 proc. iki 19 proc.; kadangi šiuo metu ji susiduria su intensyvia tarptautine konkurencija ir ją dažnai veikia vis labiau protekcionistinės prekybos priemonės, taikomos trečiosiose šalyse, kuriose netaikomi aukšti aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai; |
| --- | --- |

I.

kadangi Sąjunga turėtų toliau siekti sudaryti plataus užmojo daugiašalius ir dvišalius susitarimus; kadangi prieš COVID-19 krizę Europos pramonė, nors ir būdama Sąjungos ekonomikos ramsčiu ir įdarbindama apie 32 mln. žmonių, jau buvo kryžkelėje, o jos indėlis į ES BVP per pastaruosius 20 metų sumažėjo nuo 23 proc. iki 19 proc.; kadangi šiuo metu ji susiduria su intensyvia tarptautine konkurencija ir ją dažnai veikia vis labiau protekcionistinės prekybos priemonės, taikomos trečiosiose šalyse, kuriose netaikomi aukšti aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai;

| J. | kadangi naujoje Europos pramonės strategijoje turi būti užtikrinta dvejopa pertvarka siekiant konkurencingos ir tvarios Europos pramonės bazės; kadangi ši pertvarka atveria galimybę Europai atnaujinti savo pramonės pagrindus, išlaikyti ir sugrąžinti perkeltas darbo vietas ir svarbiausią pramoninę gamybą, taip pat gerinti įgūdžius ir gebėjimus, kurie turi esminę reikšmę visuotinėms pastangoms siekti klimato srities teisės aktuose nustatytų tikslų ir darnaus vystymosi tikslų (DVT); |
| --- | --- |

J.

kadangi naujoje Europos pramonės strategijoje turi būti užtikrinta dvejopa pertvarka siekiant konkurencingos ir tvarios Europos pramonės bazės; kadangi ši pertvarka atveria galimybę Europai atnaujinti savo pramonės pagrindus, išlaikyti ir sugrąžinti perkeltas darbo vietas ir svarbiausią pramoninę gamybą, taip pat gerinti įgūdžius ir gebėjimus, kurie turi esminę reikšmę visuotinėms pastangoms siekti klimato srities teisės aktuose nustatytų tikslų ir darnaus vystymosi tikslų (DVT);

| K. | kadangi strategijoje turi būti nustatyta būtina reguliavimo sistema, kad būtų sudarytos sąlygos dvejopai pertvarkai, taip pat reikalinga infrastruktūra ir finansiniai ištekliai, taip pat didžiausias dėmesys turi būti skiriamas principui „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, energijos ir išteklių taupymui, atsinaujinančiųjų išteklių, mažaanglės ir nulinio išskyrimo energijos technologijoms, žiediškumui ir nekenksmingumui; |
| --- | --- |

K.

kadangi strategijoje turi būti nustatyta būtina reguliavimo sistema, kad būtų sudarytos sąlygos dvejopai pertvarkai, taip pat reikalinga infrastruktūra ir finansiniai ištekliai, taip pat didžiausias dėmesys turi būti skiriamas principui „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, energijos ir išteklių taupymui, atsinaujinančiųjų išteklių, mažaanglės ir nulinio išskyrimo energijos technologijoms, žiediškumui ir nekenksmingumui;

| L. | kadangi po COVID-19 krizės klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas išliks tarp didžiausių iššūkių, kuriems išspręsti reikia išsamaus bendro požiūrio; kadangi ES pramoniniai išmetamieji teršalai prisideda prie bendro Europos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio; kadangi daug energijos naudojančios pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas tebėra vienas iš didžiausių iššūkių siekiant ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; kadangi visi sektoriai turėtų prisidėti siekiant Sąjungos klimato tikslų; |
| --- | --- |

L.

kadangi po COVID-19 krizės klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas išliks tarp didžiausių iššūkių, kuriems išspręsti reikia išsamaus bendro požiūrio; kadangi ES pramoniniai išmetamieji teršalai prisideda prie bendro Europos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio; kadangi daug energijos naudojančios pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas tebėra vienas iš didžiausių iššūkių siekiant ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; kadangi visi sektoriai turėtų prisidėti siekiant Sąjungos klimato tikslų;

| M. | kadangi COVID-19 krizė parodė, kad esminį vaidmenį atlieka skaitmeninis turtas, įskaitant junglumą ir tinklus, taip pat skaitmeniniai įgūdžiai, kaip priemonės, sudarančios sąlygas darbuotojams ir įmonėms savo atliekamas užduotis ir operacijas pritaikyti prie ekstremaliosios situacijos; kadangi skaitmeninės infrastruktūros atsparumas ir darbuotojų skaitmeninių įgūdžių stiprinimas yra prioritetinės sritys, siekiant skatinti Europos įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą; |
| --- | --- |

M.

kadangi COVID-19 krizė parodė, kad esminį vaidmenį atlieka skaitmeninis turtas, įskaitant junglumą ir tinklus, taip pat skaitmeniniai įgūdžiai, kaip priemonės, sudarančios sąlygas darbuotojams ir įmonėms savo atliekamas užduotis ir operacijas pritaikyti prie ekstremaliosios situacijos; kadangi skaitmeninės infrastruktūros atsparumas ir darbuotojų skaitmeninių įgūdžių stiprinimas yra prioritetinės sritys, siekiant skatinti Europos įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą;

| N. | kadangi naujoje Sąjungos pramonės strategijoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama geresniam sujungiamumui, tobulesniems skaitmeniniams sluoksniams, pramoniniam daiktų internetui (angl. IIoT), dirbtiniam intelektui, skaitmeninėms registro technologijoms, itin našaus skaičiavimo ir kvantinei kompiuterijai; kadangi skaitmeninis sektorius taip pat prisidės prie Europos žaliojo kurso ir pramonės perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui kaip technologinių sprendimų ir pramonės procesų optimizavimo šaltinis, taip pat gerinant paties skaitmeninio sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą ir žiedinės ekonomikos rezultatus; |
| --- | --- |

N.

kadangi naujoje Sąjungos pramonės strategijoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama geresniam sujungiamumui, tobulesniems skaitmeniniams sluoksniams, pramoniniam daiktų internetui (angl. IIoT), dirbtiniam intelektui, skaitmeninėms registro technologijoms, itin našaus skaičiavimo ir kvantinei kompiuterijai; kadangi skaitmeninis sektorius taip pat prisidės prie Europos žaliojo kurso ir pramonės perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui kaip technologinių sprendimų ir pramonės procesų optimizavimo šaltinis, taip pat gerinant paties skaitmeninio sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą ir žiedinės ekonomikos rezultatus;

| O. | kadangi Sąjungos suverenumui ir strateginiam savarankiškumui būtina savarankiška ir konkurencinga pramoninė bazė ir didelės investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant plėtoti lyderystę bazinių didelio poveikio technologijų ir inovacinių sprendimų srityje ir užtikrinti konkurencingumą pasaulyje; kadangi į Sąjungos pramonės strategiją turėtų būti įtrauktas veiksmų planas, kuriuo siekiama stiprinti, trumpinti, padaryti tvaresnes ir įvairinti Europos pramonės tiekimo grandines, kad būtų sumažinta pernelyg didelė priklausomybė nuo nedidelio rinkų skaičiaus ir padidintas jų atsparumas; kadangi taip pat turėtų būti parengta pažangaus į kitas šalis perkeltos veiklos sugrąžinimo strategija, kad būtų galima perskirstyti Europos pramonę, taip pat padidinti gamybą ir investicijas ir grąžinti pramoninę gamybą Sąjungai strategiškai svarbiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

O.

kadangi Sąjungos suverenumui ir strateginiam savarankiškumui būtina savarankiška ir konkurencinga pramoninė bazė ir didelės investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant plėtoti lyderystę bazinių didelio poveikio technologijų ir inovacinių sprendimų srityje ir užtikrinti konkurencingumą pasaulyje; kadangi į Sąjungos pramonės strategiją turėtų būti įtrauktas veiksmų planas, kuriuo siekiama stiprinti, trumpinti, padaryti tvaresnes ir įvairinti Europos pramonės tiekimo grandines, kad būtų sumažinta pernelyg didelė priklausomybė nuo nedidelio rinkų skaičiaus ir padidintas jų atsparumas; kadangi taip pat turėtų būti parengta pažangaus į kitas šalis perkeltos veiklos sugrąžinimo strategija, kad būtų galima perskirstyti Europos pramonę, taip pat padidinti gamybą ir investicijas ir grąžinti pramoninę gamybą Sąjungai strategiškai svarbiuose sektoriuose;

| 1. | mano, kad perėjimas prie socialiniu, ekonominiu ir aplinkos požiūriu atsparios visuomenės, strateginio vadovavimo ir savarankiškumo bei gerai veikiančios bendrosios rinkos turėtų būti visų Sąjungos strategijų pagrindas; todėl mano, kad būtina sukurti visapusiškai veikiančią ir į ateitį orientuotą teisėkūros ir politikos sistemą, pagrįstą ekonomikos gaivinimo plano, mūsų klimato ir skaitmeninių užmojų dinamikos supratimu ir veiksminga pramonės strategija, kuria būtų racionalizuojami skirtingi požiūriai, tikslai ir uždaviniai; ragina Komisiją parengti išsamią persvarstytą pramonės strategiją, kuri suteiktų aiškią politikos sistemą ir reguliavimo tikrumą, ir, inter alia:






  a) | sudarytų sąlygas ilgalaikiam augimui, didintų Sąjungos inovacijomis grindžiamą klestėjimą ir konkurencingumą pasaulyje ir pasiektų neutralaus poveikio klimatui; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sudarytų sąlygas ilgalaikiam augimui, didintų Sąjungos inovacijomis grindžiamą klestėjimą ir konkurencingumą pasaulyje ir pasiektų neutralaus poveikio klimatui;

| b) | sutelktų tinkamus finansinius išteklius, įskaitant atkūrimo priemones; |
| --- | --- |

b)

sutelktų tinkamus finansinius išteklius, įskaitant atkūrimo priemones;

| c) | remtų ir valdytų dvejopą – žaliąją ir skaitmeninę – pertvarką, išsaugant ir kuriant aukštos kokybės darbo vietas; |
| --- | --- |

c)

remtų ir valdytų dvejopą – žaliąją ir skaitmeninę – pertvarką, išsaugant ir kuriant aukštos kokybės darbo vietas;

| d) | įgyvendintų Europos žaliąjį kursą; |
| --- | --- |

d)

įgyvendintų Europos žaliąjį kursą;

| e) | apsaugotų, padarytų tvaresnes, įvairintų ir skaitmenintų strategines vertės grandines, be kita ko, skatinant ir remiant taisyklėmis grindžiamą tarptautinę prekybą; |
| --- | --- |

e)

apsaugotų, padarytų tvaresnes, įvairintų ir skaitmenintų strategines vertės grandines, be kita ko, skatinant ir remiant taisyklėmis grindžiamą tarptautinę prekybą;

| f) | stiprintų verslumo dvasią, sukurtų verslui palankią aplinką, remtų MVĮ ir skatintų steigti ir plėsti įmones, įskaitant startuolius; |
| --- | --- |

f)

stiprintų verslumo dvasią, sukurtų verslui palankią aplinką, remtų MVĮ ir skatintų steigti ir plėsti įmones, įskaitant startuolius;

| g) | didintų Sąjungos strateginį atsparumą ir savarankiškumą, be kita ko, kalbant apie žaliavas, ir stiprintų lyderystę technologijų srityje; |
| --- | --- |

g)

didintų Sąjungos strateginį atsparumą ir savarankiškumą, be kita ko, kalbant apie žaliavas, ir stiprintų lyderystę technologijų srityje;

| h) | sudarytų sąlygas lygiaverčiam vystymuisi ir jį skatintų visuose Sąjungos regionuose, nieko nepaliekant nuošalyje; |
| --- | --- |

h)

sudarytų sąlygas lygiaverčiam vystymuisi ir jį skatintų visuose Sąjungos regionuose, nieko nepaliekant nuošalyje;

| 2. | ragina parengti įtraukią pramonės strategiją, kurios tobulinimas ir įgyvendinimas vyktų dalyvaujant visoms pramonės ekosistemoms, MVĮ, regionams, bendruomenėms ir darbuotojams; laikosi nuomonės, kad tvirta pramonės strategija gali padėti įveikti galimus lūžius ir sudaryti sąlygas pasinaudoti galimybėmis, kurias atveria dvejopa pertvarka; yra įsitikinęs, kad Sąjungos pramonės strategija turi būti grindžiama tvirtu socialiniu ramsčiu ir laiku įveikti struktūrinių pokyčių socialinius padarinius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad labai svarbu investuoti į aktyvias darbo rinkas ir teikti švietimo ir mokymo programas, kuriomis būtų siekiama patenkinti ekonomikos poreikius; ragina Komisiją įgyvendinti Sąjungos politiką, kuri suderintų darbo vietų, kurios gali būti prarastos tradiciniuose pramonės sektoriuose, skaičių ir darbo jėgos paklausą skaitmeninės ir žaliosios transformacijos sektoriuose; kadangi mažai tikėtina, kad šios naujos darbo vietos bus sukurtos tuose pačiuose regionuose, kurie prarastų tradicines pramonės šakas, arba kad jas perims tie patys darbuotojai, ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas ekonominiam ir socialiniam teritorijų, kurioms gresia gyventojų skaičiaus mažėjimas ir nuskurdimas, atgaivinimui, ypatingą dėmesį skiriant lyčių nelygybei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad ši dvejopa pertvarka suteikia vietovėse, kuriose vyrauja iškastinis kuras, galimybę pereiti prie naujausių inovacijų ir gamybos sistemos, kuri yra suderinama su neutralaus poveikio klimatui tikslais; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad šia pertvarka būtų skatinamos darbo vietų, kurios būtų sąžiningos ir socialiniu požiūriu teisingos, kūrimo sąlygos, laikantis principo, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje, kartu visapusiškai įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, gerinant socialinius standartus ir gyvenimo lygį ir užtikrinant geras darbo sąlygas; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad visus veiksmus, kuriais spartinama dvejopa pertvarka, reikia papildyti atitinkama politika ir konkrečiais veiksmais, kuriais siekiama kovoti su neigiamu poveikiu tiek regionams, tiek pažeidžiamiausiems asmenims; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad šiuo tikslu daugiausia dėmesio reikia skirti regioninei ir socialinei sanglaudai, restruktūrizacijos numatymui ir valdymui, pritaikytiems prie vietos darbo rinkos ypatumų ir poreikių, siekiant atgaivinti nukentėjusių regionų ekonomiką, taip pat siekiant kovoti su nedarbu ir skatinti naudoti viešąsias investicijas, taip pat svarbiausiuose sektoriuose, kuriuos ypač paveikė pandemija, siekiant remti aukštos kokybės darbo vietas visoje Sąjungoje; pabrėžia darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme ir vadovavime joms svarbą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina nustatyti būsimus įgūdžių rinkinius ir daugiau investuoti į žmogiškuosius išteklius, švietimą, tikslinį mokymą, kvalifikacijos kėlimą ir mokymąsi visą gyvenimą, siekiant suteikti žmonėms ir regionams ateities perspektyvų ir pajamų, taip pat aprūpinti pramonę kvalifikuotais darbuotojais; pažymi, kad konkurencinga pramonė labai priklauso nuo kvalifikuotos darbo jėgos, turinčios itin svarbių įgūdžių įmonių tvarumo ir skaitmeninės transformacijos srityje, įdarbinimo ir išlaikymo ir kad tai turėtų būti remiama skiriant tinkamą finansavimą pagal Skaitmeninės Europos programą ir Bendrosios rinkos programą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant sustiprinti švietimo politikos koordinavimą, visoje Europoje tam skiriant didžiules viešąsias investicijas; be to, ragina Komisiją įsteigti suinteresuotųjų subjektų ekspertų grupę, kuriai būtų pavesta užduotis numatyti, kokių pramoninių įgūdžių gali pritrūkti ateityje ir kokie poreikiai turės būti tenkinami, pasinaudojant dirbtiniu intelektu ir skaitmeniniais ištekliais, visų pirma didelės apimties duomenų suteikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad nauja ilgalaikė Europos pramonės ateities strategija turėtų prisidėti kovojant su vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumu, kurie vis dar daro poveikį Europos darbo rinkai ir Europos visuomenei; ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į lyčių aspektą įgyvendinant Europos pramonės strategiją, tiek ekonomikos gaivinimo, tiek rekonstrukcijos ir pertvarkos etapais, įskaitant biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą priemonių naudojimą apibrėžiant finansines priemones, kuriomis remiamas Sąjungos pramonės ir ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia esminį vaidmenį, kurį Europos pramonė gali atlikti aktyviai dalyvaujant siekiant plačių užmojų aplinkos apsaugos, socialinių ir ekonominių tikslų, taip pat ir žmogaus teisių srityje; mano, kad tam pasiekti Sąjunga turi sukurti visa apimančią pramonei skirtą išsamaus patikrinimo sistemą, kad būtų galima nustatyti, sekti, išvengti, sušvelninti ir atsižvelgti į aplinkos ir socialinę riziką, poveikį, piktnaudžiavimą ir žalą vykdant veiklą jos viduje ir pasauliniu mastu bei visoje tiekimo grandinėje, siekiant užtikrinti minimaliuosius standartus ir sukurti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad Sąjungai reikia pramonės strategijos, kuria būtų prisidedama prie pramonės atsigavimo po dabartinės ekonomikos krizės, pritraukiamos investicijos, sudaromos palankesnės sąlygos gauti kapitalo ir skatinama veiksminga konkurencija; todėl mano, kad atnaujintoje strategijoje reikėtų atsižvelgti į du pagrindinius ir tarpusavyje susijusius etapus: vienas būtų skirtas darbo vietų konsolidavimui, gamybos atnaujinimui ir jos pritaikymui prie „naujų įprastų“ sąlygų po COVID, o antrasis – rekonstrukcijai ir pertvarkai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją remti atitinkamus esamus ir būsimus teisės aktus, kad pirmenybė būtų teikiama žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, kartu stiprinant ilgalaikį konkurencingumą ir socialinį bei ekonominį atsparumą abiem etapais; be to, ragina Komisiją skatinti Sąjungos vidaus paklausą ir ilgalaikį augimą pritraukiant daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas, į naujų tvarių ir skaitmeninių technologijų plėtrą, įskaitant darbui imliose pramonės šakose, į naujus infrastruktūros tinklus ir projektus, suderinamus su Europos žaliojo kurso tikslais, į energijos ir išteklių naudojimo efektyvumą ir į žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją parengti išsamią ataskaitą, kurioje būtų įvertinta Sąjungos ekonomikos padėtis ir dvejopos pertvarkos įgyvendinamumas, atsižvelgiant į pramonės, įskaitant MVĮ, galimybes pasinaudoti sinergija ir kuo labiau sumažinti riziką, kurią jos gali kelti viena kitai, taip pat kuo labiau padidinti naudą; ragina Komisiją, remiantis jos išvadomis, pritaikyti 2020 m. kovo mėn. paskelbtą strategiją prie dabartinės padėties ir aptarti abiejų etapų klausimus, dėmesio centre išlaikant žaliąją, skaitmeninę, teisingą ir sąžiningą pertvarką, kuri stiprina Sąjungos suverenitetą ir jos strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad Sąjungos pramonės strategija turi būti siekiama aiškiai apibrėžtų tikslų ir, siekiant visiško skaidrumo, ragina Komisiją nustatyti aiškias, suprantamas ir konkrečias „strateginio“, „savarankiškumo“, „strateginio savarankiškumo“, „atsparumo“, „strateginio atsparumo“ ir kitų susijusių koncepcijų apibrėžtis, siekiant užtikrinti, kad veiksmai, kurių imamasi remiantis šiomis koncepcijomis, būtų konkretūs ir jais būtų siekiama ES prioritetų ir tikslų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad tradicinių draudimo priemonių nepakanka, kad būtų galima padengti nuostolius, patirtus dėl įmonių pertrauktos veiklos pandemijos metu, ir kad reikia plačių užmojų sprendimo ES lygmeniu, kad būsimos pandemijos ar sisteminės krizės atveju būtų iš anksto numatytas ir valdomas neigiamas jos poveikis žmonėms, įmonėms ir ekonomikai; ragina Komisiją imtis darbo kuriant sistemą, apimančią institucinius investuotojus, valstybes nares ir ES, kad būtų galima padengti per būsimas pandemijas dėl pertrauktos verslo veiklos patiriamus nuostolius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti naują 750 mlrd. eurų vertės ekonomikos gaivinimo priemonę – „Next Generation EU“; apgailestauja dėl to, kad 2020 m. liepos mėn. Europos Vadovų Taryba pasiūlė sumažinti į ateitį orientuotoms programoms skiriamas lėšas tiek pagal 2021–2027 m. DFP, tiek pagal priemonę „Next Generation EU“, ir ragina ES biudžeto išlaidas kovai su klimato kaita padidinti bent iki 30 proc. biudžeto; mano, kad šis lėšų sumažinimas pakenks tvaraus ir atsparaus Sąjungos pramonės atsigavimo pagrindui ir turės neigiamą šalutinį poveikį Sąjungos 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslų įvykdymui, taip pat socialiniam teisingumui ir pasauliniam konkurencingumui; todėl ragina parengti plataus užmojo ir tvirtesnį ilgalaikį 2021–2027 m. ES biudžetą, kuris nebūtų mažesnis už Komisijos siūlomą biudžetą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į Parlamento poziciją dėl ES nuosavų išteklių sistemos reformos, įskaitant naujų išteklių, kurie būtų geriau suderinti su pagrindiniais ES politikos prioritetais ir skatintų pažangą juos įgyvendinant, įvedimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina priemones, kurių Sąjunga ėmėsi, siekdama įveikti COVID-19 krizę, ECB likvidumo injekciją, didesnį EIB kapitalą MVĮ ir SURE iniciatyvą, ir taip padėti valstybėms narėms finansuoti trumpalaikius darbo susitarimus, išlaikyti užimtumą ir apsaugoti darbuotojus; taip pat palankiai vertina specialius finansinius išteklius pagal valstybės pagalbos sistemą, siekiant remti įmones, kurios kitu atveju būtų mokios, ir darbuotojus, kovojant su pašaliniais pandemijos padariniais; vis dėlto ragina Komisiją užtikrinti, kad nepaprastosios padėties etapu teikiama pagalba būtų pateisinama atsižvelgiant į pandemijos pasekmes, nesukeltų trikdžių veiksmingai konkurencijai bendrojoje rinkoje ir kad nė vienas strateginis sektorius neliktų nuošalyje; be to, tikisi, kad laiku bus peržiūrėtos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės, siekiant suteikti valstybėms narėms reikiamą lankstumą tikslinei paramai, kuria skatinamas pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir skaitmeninimas, ir ypač Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad bet kokia valstybės pagalbos taisyklių peržiūra turėtų būti grindžiama poveikio Europos pramonės konkurencingumui vertinimu, joje turėtų būti atsižvelgiama į galimus iškraipymus pasauliniu lygmeniu ir ji turėtų visiškai atitikti ES 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą ir aplinkos apsaugos tikslus, dėl kurių susitarta ES klimato teisės aktuose; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad valstybės pagalba turėtų būti teikiama tik toms įmonėms, kurios patiria tiesioginį COVID-19 poveikį, ir kad valstybės pagalbos taisyklių sušvelninimas galiotų ribotą laikotarpį; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją pasiūlyti konkrečią valstybės pagalbos sistemą, kuria būtų siekiama remti sektorius, kurie labiausiai nukentėjo nuo COVID-19 neatidėliotinų priemonių, pvz., automobilių gamybos, turizmo, aviacijos, plieno ir metalo pramonės sektorius; ragina Komisiją taikyti bendrus minimalius reikalavimus finansinę paramą gaunančioms įmonėms, siekiant išvengti skirtingų nacionalinių kriterijų, kurie lemtų papildomus neatitikimus; pabrėžia, kad gauta viešoji pagalba turėtų išsaugoti darbo vietas ir turėtų būti naudojama siekiant suderinti atitinkamų įmonių veiklą su Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslu ir aplinkos apsaugos tikslais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad teikiant pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju svarbu teikti paramą įmonėms, kurios laikosi galiojančių kolektyvinių sutarčių ir nėra registruotos mokesčių rojuose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | be to, pabrėžia, kad bet kokia valstybės pagalba, suteikta pagal pramonės arba bet kurią kitą politiką, turėtų atitikti bendrą „pusiausvyros“ principą, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ir išvengti visų rūšių fiskalinio dempingo ir konkurencijos iškraipymų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją nustatyti aiškų, nuoseklų ir prieinamą požiūrį į rinkos apibrėžimą konkurencijos bylose įvairiose pramonės šakose; be to, pažymi, kad reikia užtikrinti pakankamą ES konkurencijos procedūrų, o ypač ES susijungimų kontrolės procedūrų, administracinės ir procedūrinės sistemos spartą, skaidrumą ir proporcingumą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją nustatyti pranešimų apie tai, kokiais būdais užsienio protekcionizmas daro poveikį ES pramonei, teikimo sistemą ir reguliariai įvertinti skirtingų ES pramonės sektorių konkurencingumą, palyginti su jos pagrindiniais konkurentais, taip pat skubiai imtis veiksmų, jei būtina patikslinti Sąjungos taisykles; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į iš esmės pasikeitusią pasaulinę ekonominę padėtį, peržiūrėti Sąjungos antimonopolines taisykles, siekiant pusiausvyros tarp poreikio kovoti su pasauline konkurencija ir tiekimo grandinės bei vartotojų apsaugos nuo galimų neigiamų labiau koncentruotos vidaus rinkos padarinių; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad atskirų valstybių narių sukurtos ekonominės sistemos, skirtos padėti MVĮ ir įmonėms įveikti trumpalaikę grynųjų pinigų krizę, yra naudingos, tačiau tam tikrais atvejais gali padidinti jų įsiskolinimo lygį; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją remti ES ir nacionalines programas, kuriomis skatinamas kapitalo didinimas, ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikos gaivinimui; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją atnaujinti ir atgaivinti Smulkiojo verslo akto dvasią, įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis pirmiausia siekiama remti labai mažas ir mažąsias įmones, nes universalaus sprendimo principu grindžiamos priemonės dažnai netinka labai mažoms verslo įmonėms ir MVĮ; mano, kad MVĮ labiausiai tinka ad hoc paramos priemonės, kurios leidžia išvengti biurokratinių kliūčių ir užtikrina, kad būtinas likvidumas pasiektų įmones naudojant veiksmingas ir prieinamas priemones bei greitas, lanksčias ir MVĮ palankias procedūras; pabrėžia, kad dauguma MVĮ neturės lėšų, kurias galėtų investuoti į tvarią skaitmeninę transformaciją; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad ES finansavimo programos daro poveikį įmonių paramos gavėjų ilgalaikio augimo lygio didinimui, tačiau taip pat pabrėžia, kad įmonės, ypač MVĮ, susiduria su dideliais sunkumais norėdamos gauti ES finansavimą; todėl prašo Komisijos taip pat sekti jau taikytų nacionalinių laikinų mokesčių kreditų schemų, kuriomis siekiama skatinti investicijas į skaitmenines ir aplinkosaugos technologijas, pavyzdžiu jas bendrai finansuojant; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja, kaip svarbu MVĮ skirti ad hoc paramos priemones kitoje DFP numatant tinkamą finansinę paramą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti MVĮ kuponų programą, pagal kurią būtų remiamos MVĮ pastangos, įskaitant pastangas atnaujinti pasenusią įrangą, gerinti žinių perdavimą ir nustatyti veiksmingiausią technologijų, pvz., pramoninio dirbtinio intelekto, naudojimą, taip pat suteikti darbuotojams galimybių įgyti reikiamų įgūdžių, kad būtų galima vykdyti nuotolinę turto kontrolę, gamybos stebėseną, darbuotojų bendradarbiavimą, taip pat taikyti aplinkos atžvilgiu tvarius verslo modelius, žiedinės ekonomikos metodus, energijos ir išteklių naudojimo efektyvumą, sritis, kuriose skaitmeninė kompetencija dažnai yra itin svarbi ir leidžia MVĮ išlikti konkurencingoms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apgailestauja, kad tebėra didelis atotrūkis tarp to, kaip didelės ir mažosios bei vidutinės įmonės į savo veiklą integruoja skaitmenines technologijas, taip pat atotrūkis tarp pirmaujančių ir atsiliekančių įmonių inovacijų srityje; pabrėžia, kad reikia padidinti MVĮ galimybes naudotis inovatyviomis technologijomis ir sumažinti skaitmeninį disbalansą plėtojant mažesnių miestų ir kaimo bei atokių vietovių infrastruktūrą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją toliau remti Europos skaitmeninių inovacijų centrus, kurie dėl savo vietos ekosistemų žinių gali efektyviai prisidėti mažinant skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad socialinės ekonomikos įmonės turėtų visapusiškai dalyvauti naudojantis pramonės strategijos įgyvendinimo rezultatais, nes jos kuria visuomeninę vertę ir prisideda prie vietos bendruomenių, kuriose vykdo savo veiklą, plėtros; šiuo požiūriu ragina Komisiją atsižvelgti į šios kategorijos įmonių specifiką rengiant finansines priemones ir darbo programas, kad būtų remiamos jų galimybės gauti finansavimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad esama konkrečių požymių, dėl kurių ekonominiu požiūriu tvarus perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir visiškai skaitmeninės ekonomikos yra ypač tinkama atgaivinimo priemonė, kuria siekiama greitai padidinti vartojimo paklausą ir užimtumą; atkreipia dėmesį į tai, kad iš įrodymų matyti, jog žalieji ir skaitmeniniai projektai padeda sukurti daugiau darbo vietų, suteikia didesnę trumpalaikę grąžą, tenkančią vienam išleistam eurui, o ilguoju laikotarpiu padeda sutaupyti daugiau lėšų, palyginti su tradicinėmis fiskalinio skatinimo priemonėmis, nes jų mastą galima greitai padidinti, kadangi technologija jau yra prieinama (pvz., atsinaujinantieji ištekliai), juose dažnai dalyvauja MVĮ ir skatinama vietos ekonomika dėl didelio poveikio užimtumui, greitai padidinamų vartotojų pajamų (pvz., energijos vartojimo efektyvumas), be to, jie yra mažiau paveikūs išorės sukrėtimams, todėl labiau prisidės prie atsparesnio socialinio ir ekonominio atgaivinimo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad siekiant padėti nustatyti investicijas, turinčias didelį teigiamą poveikį aplinkai ir socialinį poveikį, pagal ES taksonomiją, jei ji taikoma, yra nustatyta sistema siekiant išsiaiškinti, kokiu mastu investicija yra tvari aplinkos atžvilgiu, ir užtikrinti, kad nebūtų daroma didelė žala aplinkos ir socialiniams tikslams; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad Sąjungai reikia parengti novatorišką pramonės strategiją, kuri paspartintų mūsų pramonės šakų ir MVĮ, įskaitant tradicines MVĮ, skaitmeninimą, padidintų ES pramonės pajėgumus ypatingos svarbos skaitmeninėse infrastruktūrose ir sustiprintų bendrąją skaitmeninę ir duomenų rinką; laikosi nuomonės, kad Sąjunga turi remti įmones automatizuojant ir skaitmeninant jų praktinę patirtį ir rengiant mokymus bei investuojant į įmonių skaitmeninę įrangą (techninę ir programinę įrangą), ypatingą dėmesį skiriant moterų dalyvavimui skaitmeninimo procese ir švietimo ir mokymo sistemų modernizavimui bei tobulinimui; pabrėžia Skaitmeninės Europos programos svarbą ir poreikį paspartinti didelio poveikio ir naujausių technologijų pritaikymą pramonės šakose; ragina visoje ES kurti skaitmeninių inovacijų centrus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti, be kita ko, į duomenų ekonomiką, į žmogų orientuotą dirbtinį intelektą, pažangiąją gamybą, daiktų internetą (DI), judumą, superkompiuterius, programinės įrangos kūrimą ir technologijas, debesijos ir kvantines technologijas, atsparius, įperkamus ir saugius labai didelės spartos 5G ir 6G tinklus, paskirstytojo registro technologijas (PRT), robotiką, baterijas ir palydovinį internetą; todėl atsižvelgiant į tai ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti atitinkamų pagrindinių priemonių, rekomenduojamų 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinyje, įgyvendinimą laiku, ir ypač taikyti, kai aktualu, atitinkamus apribojimus pagrindinių objektų, kurie Sąjungos koordinuotuose rizikos vertinimuose laikomi ypatingos svarbos ir slaptais objektais, didele rizika pasižymintiems tiekėjams; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, koks svarbus skaitmeninio sektoriaus vaidmuo prisidedant prie pramonės sektoriaus pertvarkos, tiek siūlant švarių technologijų sprendimus, tiek optimizuojant pramonės procesus ir mažinant jų poveikį aplinkai; atsižvelgiant į tai, kad IRT srityje suvartojama daug energijos ir išteklių, prašo Komisijos įvertinti galimą didelės apimties skaitmeninių sprendimų įgyvendinimo poveikį aplinkai ir užtikrinti, kad Europa išlaikytų lyderės poziciją labai efektyviai energiją vartojančių žiedinių skaitmeninių technologijų ir duomenų centrų srityje; ragina Komisiją pasiūlyti konkrečių būdų, kaip panaudoti skaitmeninius sprendimus ekologinei pertvarkai, ir sukurti metodiką, skirtą vis didėjančiam skaitmeninių technologijų poveikiui aplinkai stebėti ir kiekybiškai įvertinti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad duomenys atlieka esminį vaidmenį pertvarkant Europos pramonę, ir atkreipia dėmesį į pažangaus gamybos augimo ir skaitmeninimo svarbą; ragina Komisiją sukurti bendrą Europos skaitmeninę ir duomenų rinką ir užtikrinti bei skatinti sąveiką, taip pat prieigą prie saugių duomenų ir programinės įrangos bei jų sklaidą Sąjungoje ir tarp sektorių, bet kokio dydžio įmonių ir viešųjų institucijų; be to, ragina Komisiją užtikrinti Europos kaip lyderės vaidmenį nustatant į ateitį orientuotus standartus ir kuriant į ateitį orientuotas priemones bei infrastruktūrą, kad būtų galima saugoti, apdoroti ir apjungti Europos duomenis pagrindiniuose sektoriuose, kuriant bendras ir sąveikias Sąjungos masto duomenų erdves; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti projektams, kurie skirti duomenims tvarkyti ir ženklinti, duomenų formatui standartizuoti ir duomenų saugumui užtikrinti, rengti ir tvarkyti duomenis, visų pirma viešųjų įstaigų duomenis, Europos teritorijoje, sukurti geresnes skaitmeninio apmokestinimo sistemas, pagal kurias pelnas būtų apmokestinamas ten, kur vyksta reikšminga įmonių sąveika su naudotojais, ir toliau plėtoti Europos kibernetinio saugumo ir perversminių technologijų standartus bei sertifikavimą, taip užtikrinant didesnį konkurencingumą, diegiant perversmines technologijas, visų pirma ypatingos svarbos infrastruktūroje, be kita ko, persvarstant Tinklų ir informacijos saugumo (TIS) direktyvą ir sukuriant kibernetinio saugumo kompetencijos centrų tinklą; taip pat ragina Komisiją užtikrinti sąžiningą verslo ryšių platformą, kuri suteiktų galimybę Europos Sąjungos įmonėms, ypač MVĮ, veiksmingai naudoti platformose sugeneruotus duomenis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta skaidraus, patikimo, sąveikaus ir į žmogų orientuoto Europos požiūrio į duomenų ekonomiką svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares laipsniškai mažinti susiskaidymą rengiant įvairių sričių nacionalines strategijas ir spręsti įtakos rinkoje disbalanso problemas, turint tikslą remti duomenų srautus visoje Sąjungoje, jų sąveikumą, duomenų valdymą, apsaugą ir (pakartotinį) naudojimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikalinga Europos teisinė sistema, skirta dirbtiniam intelektui, robotikai ir susijusioms technologijoms, kurioje būtų atsižvelgiama į etinius principus ir pagrindines teises plėtojant, diegiant ir naudojant minėtas technologijas, taip pat sprendžiant saugos ir atsakomybės klausimus; pabrėžia, kad norint vykdyti inovacijas ir užtikrinti Europos pramonės konkurencingumą reikės taikyti horizontaliąją sistemą, kurioje atsispindėtų Sąjungos vertybės ir principai, siekiant pateikti konkrečių rekomendacijų ir suteikti teisinį tikrumą piliečiams ir įmonėms, įskaitant tuos, kurie yra už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | laikosi nuomonės, kad bet kokie teisėkūros veiksmai persvarstant šiuo metu galiojančią intelektinės nuosavybės teisių sistemą turi būti kruopščiai apsvarstyti, nes tai galėtų turėti didelį poveikį vis dar trapiai ir besivystančiai ES duomenų ekonomikai; mano, kad nuosavybės teisės į ne asmens duomenis, naudojamus ir gaunamus taikant tokias technologijas, kaip dirbtinis intelektas, neturėtų būti grindžiamos intelektine nuosavybe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją į ekonomikos gaivinimo planą įtraukti konkrečių pramonės pritraukimo į Europą priemonių, padidinti, sustiprinti ir skatinti Europos pramonės perkėlimą ir įvairinimą atsižvelgiant į jos strateginę svarbą, o neutralumo klimatui požiūriu trumpinti ir įvairinti tiekimo grandines; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad Sąjunga gamintų pakankamai strateginių prekių, pvz., medicinos ir sveikatos priežiūros įrangos arba atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kad krizės metu būtų savarankiška, ir ragina numatyti paskatų šiam tikslui pasiekti, pvz., reikalavimą pirkti daugiau vietos (ES/EEE) produktų iš sektorių, kuriems teikiama laikina pagalba; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta, kad dėl COVID-19 krizės gali padidėti ekonominis nacionalizmas ir protekcionizmas ir kilti didelių iššūkių taisyklėmis pagrįstai laisvai prekybai ir pasaulinėms vertės grandinėms, jei bus vykdomas gamybos renacionalizavimas ir suardomos tos vertės grandinės; šiuo tikslu ragina suinteresuotuosius subjektus įvairinti ir trumpinti savo tiekimo grandines, kad jos būtų tvaresnės ir atitinkamai mažiau pažeidžiamos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją remti atvirą ir taisyklėmis grindžiamą daugiašalę prekybos sistemą, kuri atitiktų pasaulines pastangas sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą ir būtų suderinama su aukštais ES aplinkos ir socialiniais standartais, padėtų gerinti ES įmonių galimybes patekti į tarptautines rinkas ir užkirstų kelią stambiems tarptautiniams veikėjams piktnaudžiauti savo įtaka rinkoje; mano, kad šiomis aplinkybėmis Sąjunga prireikus turėtų tinkamai vykdyti konkurencijos politiką trečiųjų šalių įmonių atžvilgiu, drąsiau taikyti prekybos apsaugos priemones, kad būtų sistemingai kovojama su nesąžiningo dempingo ir subsidijavimo praktika, ir stiprinti esamą prekybos apsaugos priemonių sistemą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti laikinai uždrausti užsienio valstybinėms įmonėms arba su vyriausybėmis susijusioms bendrovėms iš trečiųjų šalių perimti Europos įmones strateginiuose sektoriuose; taip pat ragina Komisiją svarstyti abipusiškumo patenkant į rinką klausimą, stiprinti ir sistemingai tikrinti tiesioginių užsienio investicijų kontrolės sistemą siekiant apsaugoti prieigą prie strateginių pramonės šakų, infrastruktūros, bazinių didelio poveikio technologijų ir kito saugumui ir kibernetiniam saugumui svarbaus turto, taip pat neleisti agresyvaus įmonių perėmimo siekiant apsaugoti konkurencingumą ir sumažinti rinkos iškraipymus bendrojoje rinkoje; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Komisijos baltąją knygą dėl sąlygų, susijusių su užsienio subsidijomis, suvienodinimo; ragina gerokai sustiprinti ir nedelsiant priimti Reglamentą (ES) Nr. 654/2014 (Vykdymo užtikrinimo reglamentas); pabrėžia, kad tai svarbi priemonė, galinti apsaugoti Sąjungos interesus tais atvejais, kai trečiosios šalys taiko neteisėtas priemones, kurios daro neigiamą poveikį ES įmonėms; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Tarybą toliau daryti pažangą derantis dėl tarptautinių viešojo pirkimo priemonių, kuriose nustatyti abipusiškumo ir tarpusavio standartai; ragina Komisiją pasiūlyti tinkamų teisinių priemonių, kuriomis būtų šalinamas bendrojoje rinkoje sukelto iškraipymo poveikis, įskaitant viešojo pirkimo procedūras; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pirmenybę teikti įmonėms, kurios savo būstinę, gamybą ir darbo vietas išlaiko Sąjungoje; atsižvelgdamas į tai, kad nėra tvirtos tarptautinių viešųjų pirkimų priemonės (TVPP) ir veiksmingų visuotinių taisyklių dėl galimybės dalyvauti viešajame pirkime, prašo Komisijos išnagrinėti galimybę nustatyti priemones, kuriomis būtų remiami Europos gamintojai, ypač MVĮ, susiduriantys su vis didesne konkurencija iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, kurios nesilaiko bendrų tarptautinės prekybos taisyklių ir socialinių aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | laikosi nuomonės, kad visapusiškas požiūris į pramonės strategiją, apimantis visas ES politikos sritis, gali atlikti svarbų vaidmenį ekonomikos ir pramonės diplomatijoje; ragina Komisiją aktyviai naudotis ES prekybos rūmų trečiosiose šalyse tinklu kuriant naujas verslo partnerystes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina užmojus kurti pirmaujančias aplinkos atžvilgiu tvarių ir skaitmeninių technologijų bei novatoriškų sprendimų rinkas; mano, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas yra labai svarbus vykdant novatoriškus pramonės projektus ir didinant skaitmeninius gebėjimus, taip pat mano, kad jis turėtų būti derinamas su Komisijos šiuo metu atliekama bendriems Europos interesams svarbių projektų gairių analize; laikosi nuomonės, kad atsparumas ir strateginis savarankiškumas turėtų būti laikomi svarbiausiais kriterijais ir kad bendriems Europos interesams svarbūs projektai turėtų būti vykdomi atsižvelgiant į Sąjungos poveikio klimatui neutralumo ir skaitmeninius tikslus; ragina Komisiją padidinti skaidrumą Europos interesams svarbių projektų įgyvendinimo srityje ir užtikrinti MVĮ dalyvavimą; taip pat ragina Komisiją paskatinti Europos įmonių ir (arba) ekosistemų lyderystę strateginiuose sektoriuose, jei jos pajėgios konkuruoti pasauliniu mastu ir prisidėti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos sukūrimo ir skaitmeninės lyderystės nesukuriant Sąjungos konkurencijos iškraipymų ir nesumažinant pasitikėjimo rinkos atvirumu ir galimybių į ją patekti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją tęsti su vertės grandinėmis susijusį darbą užtikrinant tinkamą veiksmų, pasiūlytų dėl šešių strateginių vertės grandinių, kurias nustatė Europos interesams svarbių projektų strateginis forumas, kontrolę, ir sukurti skaidrias Europos interesams svarbiems bendriems projektams taikomas sąlygas, kurios būtų vienodos visose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad tie projektai būtų naudingi visai Sąjungai; ragina Komisiją per dabartinę krizę investuoti į projektus, turinčius aiškią Europos pridėtinę vertę, ir supaprastinti administracinius procesus, išplėsti išlaidų tinkamumo kriterijus ir padidinti finansavimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad iniciatyva NGEU turėtų būti pirmojo ES pramonės gaivinimo po COVID-19 krizės etapo ramstis; ragina Komisiją užtikrinti, kad šis fondas būtų skubiai įgyvendintas, ir reikalauja visapusiškai įtraukti Parlamentą į rengimo, sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procesus, užtikrinti demokratinę atskaitomybę ir kiek galima padidinti skaidrumą ir parlamentinę kontrolę; reikalauja, kad siekiant veiksmingai įgyvendinti 750 mlrd. EUR vertės Europos ekonomikos gaivinimo priemonę, būtų:






  a) | numatyti socialinių, tvarių ir skaitmeninių investicijų tikslai, siekiant kuo labiau sumažinti neigiamus ir kuo labiau padidinti teigiamus poveikio klimatui, aplinkai ir socialinio poveikio aspektus; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

numatyti socialinių, tvarių ir skaitmeninių investicijų tikslai, siekiant kuo labiau sumažinti neigiamus ir kuo labiau padidinti teigiamus poveikio klimatui, aplinkai ir socialinio poveikio aspektus;

| b) | skiriamas konkretus dėmesys MVĮ, kurios labiausiai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, ir remiamos jų galimybės gauti finansavimą; |
| --- | --- |

b)

skiriamas konkretus dėmesys MVĮ, kurios labiausiai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, ir remiamos jų galimybės gauti finansavimą;

| c) | kai įmanoma, numatomas tiesioginis Komisijos valdymas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir pagal Europos programas, siekiant toliau vykdyti darbą labiau koordinuotu būdu, kad daromas didesnis poveikis pasaulinei rinkai ir padidintas skaidrumas bei parlamentinė kontrolė ir išvengta bendrosios rinkos vidaus ir išorės iškraipymo ir sutrikdymo; |
| --- | --- |

c)

kai įmanoma, numatomas tiesioginis Komisijos valdymas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir pagal Europos programas, siekiant toliau vykdyti darbą labiau koordinuotu būdu, kad daromas didesnis poveikis pasaulinei rinkai ir padidintas skaidrumas bei parlamentinė kontrolė ir išvengta bendrosios rinkos vidaus ir išorės iškraipymo ir sutrikdymo;

| d) | atsižvelgiama į skirtingai nuo krizės nukentėjusių valstybių narių ypatumus; |
| --- | --- |

d)

atsižvelgiama į skirtingai nuo krizės nukentėjusių valstybių narių ypatumus;

| e) | paskirstoma finansinė parama skirtingoms pramonės ekosistemoms, įskaitant labai mažas įmones ir MVĮ, pagal patirtą žalą, socialinį poveikį, sunkumus, kuriuos teko įveikti, pagal nacionalines pagalbos programas jau gautos nacionalinės finansinės paramos apimtį ir atsižvelgiant į struktūrinį įvairių vertės grandinių tarpusavio priklausomumą; atsižvelgiama į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnes viešosios paramos priemones reaguojant į 2008–2009 m. ekonomikos ir finansų krizę ir jos poveikį atsparumui ir ilgalaikiam ekonominiam ir socialiniam atgaivinimui; atsižvelgiama į tai, kad finansavimas turi būti susietas su kriterijais, kuriais užtikrinama, kad jis nebūtų panaudojamas senoms skoloms grąžinti arba pasenusioms technologijoms išlaikyti ir kad būtų remiamos įmonės, kurios prisideda prie ilgalaikio augimo ir turi didelį potencialą atgaivinti ekonomiką; atsižvelgiama į tai, jog atgaivinimo finansavimas turėtų būti nukreiptas į didelio poveikio, klimatui ir inovacijoms palankius sektorius, kurie prisidės prie ES ekonomikos atsparumo ateityje; |
| --- | --- |

e)

paskirstoma finansinė parama skirtingoms pramonės ekosistemoms, įskaitant labai mažas įmones ir MVĮ, pagal patirtą žalą, socialinį poveikį, sunkumus, kuriuos teko įveikti, pagal nacionalines pagalbos programas jau gautos nacionalinės finansinės paramos apimtį ir atsižvelgiant į struktūrinį įvairių vertės grandinių tarpusavio priklausomumą; atsižvelgiama į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnes viešosios paramos priemones reaguojant į 2008–2009 m. ekonomikos ir finansų krizę ir jos poveikį atsparumui ir ilgalaikiam ekonominiam ir socialiniam atgaivinimui; atsižvelgiama į tai, kad finansavimas turi būti susietas su kriterijais, kuriais užtikrinama, kad jis nebūtų panaudojamas senoms skoloms grąžinti arba pasenusioms technologijoms išlaikyti ir kad būtų remiamos įmonės, kurios prisideda prie ilgalaikio augimo ir turi didelį potencialą atgaivinti ekonomiką; atsižvelgiama į tai, jog atgaivinimo finansavimas turėtų būti nukreiptas į didelio poveikio, klimatui ir inovacijoms palankius sektorius, kurie prisidės prie ES ekonomikos atsparumo ateityje;

| f) | remiamos nacionalinės fiskalinės sistemos, kuriomis skatinamos privačiojo sektoriaus investicijos į nuosavą kapitalą ir įmonėms suteikiama galimybė dalį Fondo suteiktų paskolų konvertuoti į nuosavą kapitalą; |
| --- | --- |

f)

remiamos nacionalinės fiskalinės sistemos, kuriomis skatinamos privačiojo sektoriaus investicijos į nuosavą kapitalą ir įmonėms suteikiama galimybė dalį Fondo suteiktų paskolų konvertuoti į nuosavą kapitalą;

| g) | skiriamas specialus finansavimas įmonėms, visų pirma MVĮ, labai mažoms įmonėms ir startuoliams, kurie į savo verslo planus yra įtraukę veiklą, susijusią su pagrindinėmis inovacijomis, technologijomis ir paslaugomis, įskaitant skaitmeninės ir žaliosios transformacijos pažangą, arba kurių veikla yra reikalinga strateginiam Sąjungos savarankiškumui svarbiausiuose sektoriuose užtikrinti, ypatingą dėmesį skiriant didesniam žiediškumui, išteklių ir energijos vartojimo efektyvumui bei taupymui ir perėjimui prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių; padedama užtikrinti, kad mūsų tiekimo grandinės būtų atsparesnės ir mažiau priklausomos, jas sugrąžinant iš kitų šalių, įvairinant ir stiprinant, sykiu nediskriminuojant ekstremalioje padėtyje esančių įmonių, kurioms reikia padėti atlikti pertvarką; |
| --- | --- |

g)

skiriamas specialus finansavimas įmonėms, visų pirma MVĮ, labai mažoms įmonėms ir startuoliams, kurie į savo verslo planus yra įtraukę veiklą, susijusią su pagrindinėmis inovacijomis, technologijomis ir paslaugomis, įskaitant skaitmeninės ir žaliosios transformacijos pažangą, arba kurių veikla yra reikalinga strateginiam Sąjungos savarankiškumui svarbiausiuose sektoriuose užtikrinti, ypatingą dėmesį skiriant didesniam žiediškumui, išteklių ir energijos vartojimo efektyvumui bei taupymui ir perėjimui prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių; padedama užtikrinti, kad mūsų tiekimo grandinės būtų atsparesnės ir mažiau priklausomos, jas sugrąžinant iš kitų šalių, įvairinant ir stiprinant, sykiu nediskriminuojant ekstremalioje padėtyje esančių įmonių, kurioms reikia padėti atlikti pertvarką;

| h) | skiriamas finansavimas didelėms įmonėms, turinčioms patikimus neutralaus poveikio klimatui verslo modelio planus; |
| --- | --- |

h)

skiriamas finansavimas didelėms įmonėms, turinčioms patikimus neutralaus poveikio klimatui verslo modelio planus;

| i) | stiprinama EIB garantijų programa ir ja papildomos nacionalinės programos, kad EIB garantijų programa būtų vertingas papildomas įrankis ir sustiprintų programų poveikį vietoje; |
| --- | --- |

i)

stiprinama EIB garantijų programa ir ja papildomos nacionalinės programos, kad EIB garantijų programa būtų vertingas papildomas įrankis ir sustiprintų programų poveikį vietoje;

| j) | teikiama pirmenybė įmonėms, kurios įsipareigojo užtikrinti skaidrumą, ES finansavimo matomumą, įdiegė darbuotojų dalyvavimo sprendžiant įmonės klausimus sistemas ir laikosi savo nefinansinių ataskaitų teikimo pareigų; |
| --- | --- |

j)

teikiama pirmenybė įmonėms, kurios įsipareigojo užtikrinti skaidrumą, ES finansavimo matomumą, įdiegė darbuotojų dalyvavimo sprendžiant įmonės klausimus sistemas ir laikosi savo nefinansinių ataskaitų teikimo pareigų;

| 47. | pabrėžia, kad reikia remti tvarų ir sąžiningą atsigavimą, užtikrinantį piliečių gerovę po COVID-19 krizės; laikosi nuomonės, kad fondas turėtų skatinti Europos pramonės tvarumą ir konkurencingumą, taip pat užtikrinti sąžiningą ir teisingą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad kovodama su dabartine krize Sąjunga sykiu turėtų rengtis antrajam pramonės strategijos etapui, kad būtų užtikrintas pramonės konkurencingumas, aplinkos tvarumas ir pramonės skaitmeninimas, kas savo ruožtu užtikrintų ilgalaikį atsparumą, paremtą socialine atsakomybe; primena, kad valstybių narių vaidmuo siekiant sėkmingai atgaivinti ekonomiką bus ypač svarbus sutelkiant ribotus ES išteklius, o pramonės politika turėtų tapti kompleksine Komisijos užduotimi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | laikosi nuomonės, kad Sąjungai reikia pramonės strategijos, kuri apimtų aplinkos sveikatos ir biologinės įvairovės apsaugą, ir primygtinai pabrėžia, kad būtina paspartinti pramonės pertvarką, kad jos poveikis klimatui taptų neutralus; pabrėžia, kad investicijos turi būti suderinamos su 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslais, nes priešingu atveju kyla rizika, kad bus sukaupta neišnaudojamo turto ir pasireikš susisaistymo su iškastiniu kuru paremtomis ir aplinkai kenksmingomis technologijomis poveikis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad iš tikrųjų veiksminga Europos pramonės strategija ir su ja susijusi politika turi būti grindžiamos plačių užmojų klimato veiksmais ir tikslais, nustatytais Klimato teisės aktu, pateikiant ateities pramonės formavimo veiksmų planą, pagal kurį visi sektoriai prisidėtų siekiant neutralaus poveikio klimatui tikslo kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip 2050 m.; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad reikia suderinti naująją pramonės strategiją su neutralaus poveikio klimatui ekonomikos tikslu iki 2050 m., kartu pabrėžiant, kad Europos klimato politika turi būti pagrįsta įrodymais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad vidaus ir pasaulio rinkose yra didelis nulinės taršos ir mažataršių technologijų, atsinaujinančiųjų išteklių ir tvarių produktų, procesų ir paslaugų potencialas visoje vertės grandinėje – nuo žaliavų iki daug energijos suvartojančių pramonės šakų, gamybos ir pramoninių paslaugų sektorių; be to, laikosi nuomonės, kad Klimato teisės aktas reikšmingai prisidės racionalizuojant pastangas, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas neutralus poveikis klimatui, o 2030 m. ir 2050 m. klimato tikslai turi būti įtraukti į Sąjungos teisės aktus; mano, kad taip pat reikalinga kompleksiškesnė ir sistemingesnė politikos sistema, kad būtų galima užtikrinti politikos suderinamumą visose Sąjungos politikos srityse, ilgalaikį tikrumą investuotojams ir reglamentavimo nuspėjamumą, taip pat nuoseklų, skaidrų ir įtraukų valdymo požiūrį visose politikos srityse, taip sudarant sąlygas sukurti aiškią ir nuspėjamą Europos pramonės strategiją; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina siūlomą Pramonės forumą; ragina Komisiją užbaigti jo kūrimą ir pasitelkiant šį forumą pradėti dialogą, kuriame būtų proporcingai atstovaujama visiems susijusiems mokslo ekspertams, organizacijoms ir suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę, vartotojų organizacijas ir profesines sąjungas, nuolat stebėti atskirų pramonės sektorių pažangą ES lygmeniu siekiant neutralaus poveikio klimatui tikslų, kurie turi būti pasiekti ne vėliau kaip 2050 m., ir teikti pasiektos pažangos ataskaitas, taip pat konsultuoti Komisiją investicijų indėlio ir suderinamumo su ES aplinkos ir klimato tikslais klausimais, laikantis Energetikos sąjungos valdymo reglamento; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad visi sektoriai turėtų prisidėti siekiant Sąjungos klimato tikslų, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kaip svarbu, kad Komisija parengtų konkretiems sektoriams skirtas strategijas, kuriose būtų nurodyta, kokių veiksmų reikia imtis siekiant šių tikslų ir užtikrinant politikos suderinamumą; primygtinai ragina skubiai laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro ir pabrėžia būtinybę sukurti itin efektyvią klimato atžvilgiu neutralią energetikos sistemą, kad energija pramonės įmonėms būtų tiekiama pasauliniu mastu konkurencingomis kainomis; pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį pereinant prie itin efektyviai energiją naudojančios ir klimato atžvilgiu neutralios ekonomikos atlieka švari, tvari ir įperkama energija ir žaliavos; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad tokie energijos ištekliai, kaip gamtinės dujos, būtų naudojami tik pereinamuoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tikslą ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui; pabrėžia, kad tolesnė ES energijos rinkos integracija atliks svarbų vaidmenį didinant energijos tiekimo įperkamumą ir saugumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų plėtrą ir integravimą į energijos rūšių derinį ir sudaryti palankesnes sąlygas atsinaujinančiąja energija paremtai vandenilio gamybai kaip galimai proveržio technologijai sektoriuose, kuriuose sunku įgyvendinti pertvarką; palankiai vertina Švaraus vandenilio aljanso ir Mažo anglies dioksido kiekio pramonės šakų aljanso įsteigimą; pabrėžia, kad būtina paspartinti mokslinius tyrimus tokiose srityse, kaip didelio masto vandenilio ir žaliojo kuro gamyba, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijos, kaip antai per pramoninius procesus susidarančio anglies dioksido surinkimo ir saugojimo infrastruktūra, bioenergijos gamyklos ir gamybos įrenginiai, padedantys vykdyti energetikos pertvarką, taip pat ištirti geoterminių energijos išteklių panaudojimo galimybes; pakartoja, kad tam reikia turėti didelės apimties įperkamos ir švarios energijos ir pagalbinę infrastruktūrą, atitinkančią daug energijos suvartojančių pramonės šakų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo poreikius; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina ES institucijas, valstybes nares, regionus, pramonės šakų atstovus ir kitus susijusius dalyvius kartu dirbti siekiant pagerinti Europos energijos vartojimo efektyvumą, sukurti pirmaujančias Sąjungos švarių technologijų rinkas su klimatu susijusių technologijų ir inovacijų srityje ir teikti pirmenybę investicijoms į energetikos infrastruktūrą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų geriau naudojamasi EIB kaip Sąjungos „klimato banku“, siekiant padidinti tvarų finansavimą viešajam ir privačiajam sektoriams ir padėti įmonėms jų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo procese; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad visuose ekonomikos sektoriuose reikia plėtoti plataus masto konkurencingos sąnaudų atžvilgiu iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos energijos pajėgumus; atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulio lygmeniu Sąjungai priklauso 40 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos patentų, ir pabrėžia, kad ji turėtų išlikti transformatyviųjų atsinaujinančiųjų išteklių technologijų lydere; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad norint užtikrinti ilgalaikį Europos energijos tiekimo saugumą, pirmavimą technologijų srityje ir strateginę autonomiją būtina parengti tvirtą atsinaujinančiųjų išteklių pramonės politiką, kuri apimtų ir tiekimo, ir paklausos politikos sritis ir suteiktų galimybių integruoti atsinaujinančiųjų išteklių sektorių; primygtinai ragina Komisiją atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas laikyti pagrindine strategine vertės grandine ir pramonės ekosistema, kuriai būtų teikiamas finansavimas pagal strateginių investicijų priemonę ir kuri būtų tinkamai pristatyta artėjančiame Pramonės forume; pabrėžia, kad reikia numatyti atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų vystymo Europoje paramos priemonių ir užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos ir ne Sąjungos gamintojams; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos pramonė galės būti konkurencinga tik tuo atveju, jei ji bus paremta veiksmingais, tvariais ir visapusiškai sujungtais transporto, skaitmeniniais ir energetikos infrastruktūros tinklais; ragina parengti ilgalaikę infrastruktūros gerinimo ir atnaujinimo investicijų politiką ir mažinti administracinę naštą, kuri trukdo sparčiai transeuropinių tinklų plėtrai; ragina skirti daugiau lėšų Europos infrastruktūros tinklų priemonei jos trijuose sektoriuose, kad būtų galima padidinti investicijas į infrastruktūrą, jungtis, skaitmeninimą ir pažangiuosius tinklus, suderinamus su Europos žaliojo kurso tikslais; taip pat pabrėžia, kad būtina paspartinti bendro intereso projektus ir kuo greičiau persvarstyti Transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) reglamentą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į žiedinės ir netaršios ekonomikos potencialą modernizuojant Sąjungos ekonomiką, mažinant jos energijos ir išteklių vartojimą, pirmenybę teikiant atliekų prevencijai, siūlant paskatas kuriantiems inovacijas ir pertvarkant ištisus pramonės sektorius ir jų vertės grandines, produktus, gamybos procesus ir verslo modelius, taip skatinant Sąjungos ekonomikos dematerializavimą ir detoksikaciją bei mažinant Europos priklausomybę nuo grynųjų medžiagų, sykiu skatinant inovacijas, įskaitant netaršių, mažataršių ir atsinaujinančiųjų išteklių sprendimų, kurie galėtų pakeisti iškastiniu kuru grindžiamus produktus ir medžiagas, rinkų kūrimą, ir naujų ekologiškų technologijų bei sprendimų, kurie sumažintų poveikį aplinkai, kūrimą; atkreipia dėmesį į tvirtą klimato politikos veiksmų ir žiedinės ekonomikos sąveiką, ypač daug energijos ir išteklių naudojančiose pramonės šakose ir renovacijos sektoriuje, ir pabrėžia kad įvairių sektorių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planai ir atskaitos taškai skiriasi; pabrėžia žiedinės bioekonomikos ir su miškų ūkiu susijusios pramonės teikiamas galimybes skatinant konkurencingą ir tvarią pramonę; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad įgyvendinant Europos klimato ir energetikos politiką ir plėtojant jos strategines technologijas reikės didelio metalų ir mineralų kiekio; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Europa yra ypač priklausoma nuo kitų pasaulio šalių, tiekiančių daugybę šių metalų ir mineralų, ir kad jos pasaulinė dalis pamažu mažėja net ir tiekiant medžiagas, kurias galima pramoniniu būdu išgauti Europoje; pažymi, kad Europos savarankiškumas strateginiuose sektoriuose negali būti pasiektas neturint konkurencingos ir tvarios ES bazinių, brangiųjų ir ypač svarbių medžiagų, gaunamų iš pirminių ir antrinių šaltinių, ekosistemos; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, koks svarbus žiedinės ekonomikos veiksmų planas, tačiau pažymi, kad Europai reikia stiprinti savo pajėgumus visuose žaliavų vertės grandinės etapuose, būtent kasybos, perdirbimo ir lydymo, rafinavimo ir transformacijos; laikosi nuomonės, kad svarbiausiųjų žaliavų veiksmų planas ir aljansas neturėtų apimti tik svarbiausiųjų žaliavų ir kad jais turėtų būti siekiama kurti integruotą viso spektro medžiagų, metalų ir mineralų, reikalingų pramonės pertvarkai, ekosistemą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją parengti Europos eksporto ir importo strategiją, skirtą atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir efektyviai išteklius bei energiją vartojančioms technologijoms; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia sektorių integravimo ir daug energijos suvartojančių sektorių, pvz., pastatų ir transporto, tarpusavio susiejimo potencialą ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl energetikos sistemos integravimo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina skirti didelės apimties finansavimą pastatų renovacijai ir jų energiniam naudingumui didinti, kad panaudojant reikiamas Ekonomikos gaivinimo plano finansines priemones būtų paspartinta planuojama pastatų renovacijos banga; pabrėžia, kad rengiamame pasiūlyme dėl pastatų renovacijos bangos ir valstybių narių įsipareigojimo parengti ilgalaikes strategijas, kaip sukurti taupiai energiją naudojantį ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriantį pastatų ūkį, visais atvejais pirmenybę reikėtų teikti efektyvaus energijos vartojimo principui ir taip paspartinti esminę renovaciją bei pakeisti neefektyvias iškastiniu kuru paremtas šildymo ir vėsinimo sistemas; pabrėžia, kad ištisas savivaldybes ar rajonus apimančios integruotos esminės renovacijos programos gali būti įgyvendintos pigiau ir greičiau, o tai būtų naudinga vartotojams ir būtų sumažintos sąnaudos energijai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pažymi, kad šildymo ir vėsinimo procesas pramonės sektoriuje tebėra tarp daugiausiai energijos sunaudojančių procesų; todėl pabrėžia, kad siekiant pramonėje paspartinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo procesą reikia visapusiškai išnaudoti pramoninio šildymo ir vėsinimo galimybes, plačiau naudojant atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais paremtą elektrifikaciją, šilumos siurblius, taip pat geriau išnaudoti pramonės grupių ir simbiozės teikiamą didžiulį mažinimo potencialą daugelyje sektorių; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atkreipia dėmesį į žaliojo judumo potencialą kuriant naujas darbo vietas, skatinant Europos pramonės augimą ir remiant investicijas, skirtas tvaraus transporto infrastruktūrai plėsti; tai sudarytų sąlygas padaryti didinamąjį poveikį teikiant užsakymus įvairiems subjektams – rangovams, subrangovams, tiekėjams ir jų subrangovams – ir sumažinti transporto sektoriuje išmetamų dujų kiekį; pabrėžia, kad reikia paspartinti Europos baterijų aljanso įgyvendinimą, kad būtų galima išnaudoti jo strateginės vertės grandinės potencialą, padidinti galimybes vietoje gaminti novatoriškas baterijas ir perdirbti metalus Europoje, kurti Sąjungos pridėtinę vertę, prisidėti prie Sąjungos automobilių pramonės sektoriaus konkurencingumo ir palengvinti perėjimą prie iškastinio kuro nenaudojančios elektros sistemos; ragina daugiau investuoti į greituosius traukinius ir miesto geležinkelių tinklo atnaujinimą, taip pat daugiau investicijų skirti netaršiam ir mažataršiam visuomeniniam transportui; pabrėžia, kad reikia skatinti žaliąjį judumą investuojant į geresnės infrastruktūros kūrimą, pvz., į platesnį automobilių įkrovimo stočių tinklą; laikosi nuomonės, kad esant tankesniam automobilių įkrovimo stočių tinklui elektrinių transporto priemonių rinka galės reikšmingai plėstis daug sparčiau, o tai turės teigiamą poveikį mūsų aplinkosauginiam ir anglies pėdsakui; todėl ragina Komisiją parengti plataus masto strategiją dėl greitojo elektrifikuotų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros, siekiant paskatinti vartotojus naudoti elektrifikuotas transporto priemones, suteikiant jiems daugiau aiškumo dėl technologijos galimybių ir prieigą prie tankaus suderinamos įkrovimo infrastruktūros tinklo bei remiant automobilių gamybą Europoje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, jog norint, kad būtų sėkmingai įvykdyta energetikos pertvarka, Europai reikės labai daug įperkamos anglies dioksido neišskiriančios arba mažai išskiriančios energijos ir atsinaujinančiosios energijos, kuri būtų pagaminta ir trečiosiose šalyse ir kuriai būtų naudojama pagalbinė infrastruktūra; ragina strateginėse iniciatyvose ES ir energetikos politikoje dėmesį atkreipti į Sąjungos užsienio ir kaimynystės politiką, be kita ko, finansinę paramą vandeniliui iš atsinaujinančių energijos išteklių ir žaliosios energijos aljansams; mano, kad šiuos aljansus reikėtų įtraukti į prekybos susitarimus; pabrėžia, kad stiprūs aljansai yra svarbūs sprendžiant išteklių ir žaliavų trūkumo ir tausios gavybos klausimą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena 2019 m. Pagrindinį ES konkurencingos energijai imlių pramonės šakų pertvarkos planą, kuriuo valdoma pertvarka ir kartu išsaugomas ES pramonės šakų konkurencingumas, ir ragina Komisiją įgyvendinti savo rekomendaciją padėti pakeisti aplinkosaugos standartus nepakankamai atitinkantį importą iš trečiųjų šalių ir sustiprinti ES pasaulinių prekybos partnerių užmojus klimato srityje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina, vadovaujantis klimato srities tikslais, persvarstyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS) ir nustatyti pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmą, taip siekiant padėti užtikrinti pažangų į kitas šalis perkeltos gamybos sugrąžinimą ir trumpesnių vertės grandinių kūrimą; pabrėžia, kad pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugiau nei pusė viso pasaulio BVP priklauso nuo gamtos ir jos teikiamų privalumų, nes kai kurių sektorių priklausomybė nuo gamtos yra labai didelė; pažymi, kad daugiau kaip 90 proc. biologinės įvairovės nykimo ir vandens trūkumo sukelia išteklių gavyba ir perdirbimas; pabrėžia, kad ES pramonės politika turėtų atitikti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos tikslus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia, kad, remiantis metodu „viena sveikata“, natūralių ekosistemų išsaugojimas yra esminis dalykas užtikrinant būtinus žmonijos poreikius, pvz., geriamąjį vandenį, švarų orą ir derlingą dirvožemį; ragina sparčiai sukurti patikimus rodiklius, kuriais naudojantis būtų galima įvertinti poveikį biologinei įvairovei ir užtikrinti laipsnišką taršos mažinimą, kaip nurodyta ES biologinės įvairovės strategijoje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad pramonė, teršalus išmesdama į orą, dirvožemį ar išleisdama juos į vandenį, vis dar sukelia didelę aplinkos taršą; atkreipia dėmesį į Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos vaidmenį nustatant įpareigojimus dideliems įrenginiams, taip siekiant kuo labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį; laukia, kol bus parengtas veiksmų planas dėl nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos ir persvarstyta Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva, nes tai padėtų gerokai sumažinti pramoninę taršą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, koks svarbus yra pramonės politikos regioninis aspektas, nes regionų ekonominiai skirtumai nenyksta ir dėl koronaviruso krizės poveikio netgi kyla jų didėjimo pavojus; pabrėžia, kad, siekiant užkirsti kelią regionų nuosmukiui ir jį sumažinti, į regionų plėtros planus reikia įtraukti tvarios pertvarkos strategijas, o ekonomikos gaivinimo programas derinti su aktyviomis darbo rinkos programomis; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad būtų galima parengti vidutinio ir ilgojo laikotarpio prognozes dėl darbo rinkai reikalingų įgūdžių; |
| --- | --- |

71.

| 72. | šiuo atveju atkreipia dėmesį į Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) svarbą remiant kokybiškų darbo, už kurį mokamas orus atlyginimas, vietų kūrimą, verslo konkurencingumą, tvarų ekonominį vystymąsi, taip pat švietimo ir mokymo bei sveikatos priežiūros sistemų atnaujinimą ir tobulinimą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad būtina remti sąžiningą, įtraukią ir teisingą pertvarką, būtina mažinti socialinę ir ekonominę nelygybę, be kita ko, perkvalifikuojant darbuotojus ir kuriant naujas darbo vietas naujuose ūkio sektoriuose, ir taip užtikrinti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje ir nė vienas darbuotojas nebūtų išmestas iš darbo rinkos; mano, kad gerai parengtas Teisingos pertvarkos mechanizmas, įskaitant Teisingos pertvarkos fondą, bus svarbi priemonė siekiant palengvinti šią dvejopą pertvarką ir pasiekti plataus užmojo poveikio klimatui neutralumo tikslus; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti įtraukesnę pertvarką ir spręsti jos socialinio poveikio klausimus, visus vietos suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pilietinę visuomenę ir bendruomenės atstovus, reikėtų įtraukti į teritorinių teisingos pertvarkos planų rengimą ir įgyvendinimą; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu investicijos į tvarias technologijas yra labai svarbios, nes jomis remiamas ilgalaikis ekonominis regioninės ekonomikos vystymasis; pabrėžia, kad patikimas šio Teisingos pertvarkos mechanizmo finansavimas skiriant didelių papildomų biudžeto išteklių bus vienas iš pagrindinių sėkmingo Europos žaliojo kurso įgyvendinimo elementų; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad, siekiant skatinti regionines ekosistemas, reikia stiprinti regionų bendradarbiavimą, kuriuo siekiama tvarių ir skaitmeninių pokyčių, kaip numatyta pažangiosios specializacijos strategijose; todėl prašo Komisijos teikti paramą vystant priemones, kuriomis naudojantis, laikantis konkrečiu atveju tinkamo požiūrio, būtų galima parengti aiškų veiksmų planą regionams, taip siekiant užtikrinti pramonės lyderiavimą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mano, kad siekiant pertvarkyti pramonę reikia daug intensyvesnių veiksmų mokslinių tyrimų ir plėtros srityse, taip pat į esamas rinkas integruoti naujas žinias ir inovacijas bei jas naudoti kuriant naujas rinkas; pabrėžia, kad inovacijos yra viena iš pirmaujančių pramonės ekosistemų varomųjų jėgų ir kad tai turėtų būtų atspindėta didinant paramą inovacijų ir verslumo pajėgumams visais inovacijų ciklo etapais; pabrėžia, kad reikia didinti išlaidas moksliniams tyrimams, ypač kokybiškiems valstybiniams moksliniams tyrimams, ir plėtrai bei inovacijoms, nes tai yra svarbiausi veiksniai siekiant dvejopos pertvarkos, didinant strateginį Sąjungos savarankiškumą ir ilgalaikį konkurencingumą; šiuo atveju ragina valstybes nares vykdyti savo pažadą į mokslinius tyrimus ir plėtrą investuoti 3 proc. savo BVP, taip siekiant išlaikyti Sąjungos, kaip lyderės, vaidmenį tarp pasauliniu mastu konkuruojančių subjektų; apgailestauja, kad dėl išlaidų, administracinių procedūrų sudėtingumo ir reikalingo rizikos kapitalo stygiaus, taip pat dėl deramų įgūdžių ir galimybių gauti informaciją nebuvimo šiuo metu tarp MVĮ jaučiamas inovacinių pajėgumų trūkumas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad reikia didinti programoms, kuriomis grindžiama Sąjungos pramonės pertvarka, skirtą biudžetą, todėl primena Parlamento poziciją 120 mlrd. EUR didinti programos „Europos horizontas“ biudžetą ir užtikrinti, jog ši programa atitiktų Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslus ir pagal ją, taikant atitinkamus transformatyviųjų technologijų ir inovacijų rinkos plėtrai skirtus finansavimo instrumentus, būtų remiamos programa „InvestEU“ ir Skaitmeninės Europos programa, taip pat stiprinama regioninių, nacionalinių, europinių ir privačiųjų finansinių išteklių sinergija; ragina faktiškai remti Europos inovacijų tarybą (EIC) ir Europos inovacijos ir technologijos institutą (EIT) ir stiprinti jų misijas; primygtinai ragina didelę MVĮ pagal programą „Europos horizontas“ skirtų lėšų dalį paskirstyti per EIC ir šios programos bendradarbiavimui skirtas dalis, taip siekiant surasti naujų problemų sprendimo būdų ir stiprinti tiek palaipsnes, tiek perversmines inovacijas; pritaria idėjai pagal programą „Europos horizontas“ kurti Europos partnerystes, kad būtų galima pritraukti privataus sektoriaus investicijų siekiant skatinti mokslinių tyrimų centrus ir universitetus perduoti žinias, technologijas ir inovacijas pramonei, pasinaudojant pramonės ekosistemų sistema ir skatinti paramą atsigavimui ir žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai; be to, ragina Komisiją užtikrinti šių partnerysčių skaidrumą ir įtraukumą visais jų egzistavimo etapais, tai ypač pasakytina kalbant apie jų strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes ir metines darbo programas; pabrėžia, jog reikėtų užtikrinti, kad jose nebūtų jokio interesų konflikto ir jos turėtų garantuoti tikrą pridėtinę vertę visuomenei; |
| --- | --- |

76.

| 77. | taip pat mano, kad šiuo atveju geriau pasirengusi ir atsparesnė visuomenė yra itin svarbus veiksnys sprendžiant perversminių įvykių Europoje ar pasaulyje keliamus iššūkius ir visapusiškai reaguojant politiniu lygmeniu, šiuo požiūriu taip pat svarbios koordinuotos mokslinių tyrimų ir plėtros investicijos; todėl ragina Komisiją remti specialios pasirengimui pandemijoms ir visuomenės atsparumo didinimui skirtos priemonės kūrimą, nes pasitelkus tokią priemonę būtų sudarytos sąlygos geresniam koordinavimui ES lygmeniu, nustatytos prioritetinės sritys ir pradėti veiksmai, kuriems reikia kokybiškų medicininių mokslinių tyrimų ir koordinuotų mokslinių tyrimų ir plėtos investicijų; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atkreipia dėmesį į moksliniais tyrimais grįstos farmacijos pramonės, kaip pagrindinio subjekto, užtikrinančio įperkamų vaistų kokybišką gamybą ir tiekimą, svarbą, kad šie vaistai pasiektų visus pacientus, kuriems to reikia, stiprinant Sąjungos inovacijas, atsparumą, prieinamumą ir reagavimą, taip pat padedant spręsti būsimus iššūkius; pakartoja, kad būtina parengti vaistų trūkumo rizikos mažinimo planą, kuriuo vadovaujantis būtų valdomos visos sudėtingos situacijos ir rizikos, susijusios su esminės svarbos vaistų tiekimo grandine, užtikrinamos būsimos inovacijos imantis veiksmų dėl likusių nepatenkintų poreikių, taip pat remiant sveikatos priežiūros sistemų atsparumą, reagavimą ir pasirengimą sprendžiant būsimus, be kita ko, ir pandeminius, iššūkius; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kokios yra svarbios didelio poveikio technologijos stiprinant technologinius ir inovacinius pajėgumus visoje Sąjungoje; ragina Komisiją programą „Europos horizontas“ ir jos pramonės strategiją pritaikyti prie perversminių technologijų ir inovacijų vystymo, plėtros ir komercializacijos Sąjungoje, taip siekiant panaikinti atotrūkį tarp inovacijų ir diegimo rinkoje, teikiant rizikos finansavimą ankstyvųjų technologijų ir demonstraciniams projektams ir plėtojant ankstyvąsias vertės grandines, taip siekiant remti pirmojo komercinio masto, paplitimo rinkoje, netaršius ar mažai taršius, atsinaujinančiąja energija grįstus, energijos ir išteklių požiūriu efektyvius ir žiedinės ekonomikos principus atitinkančius technologijas ir produktus, procesus, paslaugas ir verslo modelius bei remiamas mokslinių tyrimų infrastruktūros plėtojimas, taip pat siekiant sumažinti dabartinius atotrūkius tarp valstybių narių; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti vieną bendrą prieigą, kurioje būtų teikiama supaprastinta informacija apie perversminių technologijų pramoninių demonstracinių projektų finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją išnagrinėti priemones, kuriomis kovojama su galimu žinių ir inovacijų praradimu per dabartinę krizę, įskaitant paramos priemones įmonėms, kurios vadinamaisiais žinių darbuotojais laikinai dalinasi su valstybinėmis mokslinių tyrimų institucijomis ir universitetais, kad būtų galima vykdyti viešojo ir privačiojo sektorių mokslinius tyrimus, susijusius su viešaisiais prioritetais, taip pat išsaugoti užimtumą ir inovacijų pajėgumą krizės metu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis sukurti galimas mokesčių paskatas investicijoms į mokslinius tyrimus ir plėtrą, kurios smarkiai sumažėjo dėl COVID-19 krizės, paskatinti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją nenutrūkstamai remti ES įmonių gebėjimus kurti investicijas remiantis visapusiška intelektinės nuosavybės tvarka, didinti lankstumą licencijų suteikimo srityje, taip siekiant išlaikyti tikrą savo investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą apsaugą, užsitikrinti teisingą grąžą ir sykiu toliau plėtoti atviruosius technologijų standartus, kuriuos taikant būtų remiama konkurencija ir galimybė rinktis, taip pat ES pramonės dalyvavimas kuriant esmines technologijas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pripažįsta, kad tvirta ir suderinta intelektinės nuosavybės teisių sistema yra esminis veiksnys, kuriuo grindžiamas ES konkurencingumas, siekiant kovoti su pramoniniu šnipinėjimu ir klastojimu, todėl ragina Komisiją išsaugoti ir stiprinti šią sistemą; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad veikla su gyvybės mokslais susijusių intelektinės nuosavybės paskatų srityje būtų tokio pat lygio, kaip JAV ir Kinijoje, jei norima, kad Europa liktų investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą ir pramonės vystymosi požiūriais patrauklia vieta; ragina Komisiją išsaugoti ir plėtoti Europos pasaulinio lygio intelektinės nuosavybės sistemą, remiant stiprią intelektinės nuosavybės apsaugą, paskatas ir atlygio mechanizmus, kad moksliniai tyrimai ir plėtra pritrauktų investicijų ateities inovacijoms, kuriomis galėtų naudotis visuomenė, vystyti; palankiai vertina pranešimą apie Intelektinės nuosavybės veiksmų planą, kuris galėtų padėti Europos Sąjungai prisidėti kuriant standartus; pritaria tvariai gamybai ir darbo vietoms, taip pat ES kokybiškos produkcijos patrauklumo didinimui ir reputacijos gerinimui visame pasaulyje; ragina Komisiją, suteikiant atvirąsias itin svarbių aplinkos ir klimato technologijų licencijas, skatinti tokių technologijų perdavimą besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją kuo greičiau įgyvendinti bendro galiojimo Europos patentą, kaip numatyta 2013 m. vasario 19 d. susitarime dėl bendros jurisdikcijos su patentais susijusiems ginčams spręsti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pažymi, kad svarbu parengti išsamią ir veiksmingą bendrą pramonės transformacijos valdymo sistemą, kuri užtikrintų derėjimą su atitinkamais ES teisės aktais ir strategijomis, ypač su Europos žaliojo kurso tikslais, nes tai yra labai svarbu siekiant sėkmingai įgyvendinti Europos žaliąjį kursą; palankiai vertina tai, kad Komisija nustatė 14 ekosistemų ir integruotą požiūrį, kurio laikantis suburiami visi vertės grandinėje veikiantys subjektai, siekiant populiarinti ES lyderiavimą strateginiuose sektoriuose ir konkurencingumą pasauliniu lygmeniu; pažymi, jog reikia užtikrinti, kad MVĮ klestėtų kiekvienoje ekosistemoje; atkreipia dėmesį į poreikį užtikrinti nustatytų pramonės ekosistemų skaidrumą, visų pirma atsižvelgiant į kriterijus, kurie laikomi sudedamąja ekosistemos dalimi, tikslų pasiskirstymą pagal subjekto rūšį kiekvienoje nustatytoje ekosistemoje, ir informaciją apie rezultatus ir aptartas temas, taip pat primenant pramonės forumo ir aljansų vaidmenį šiose ekosistemose; pabrėžia, kad pilietinė visuomenė, vartotojų organizacijos ir profesinės sąjungos turėtų deramai dalyvauti nustatant tiek bendrus, tiek sektorinius pramoninius strategijas ir prioritetus; pabrėžia, kad ekosistemos turėtų apimti visas sąsajas su vertės grandinėmis, įskaitant MVĮ, ir pažymi, kad MVĮ atlieka neatsiejamą vaidmenį kuriant pramonės aljansus ir jų gamybos grandines; pabrėžia, kad aljansams būtinos tinkamos finansinės priemonės; |
| --- | --- |

85.

| 86. | laikosi nuomonės, kad ekosistemos bus pagrindinės kitos pramonės revoliucijos sudedamosios dalys, darančios įtaką pažangiajai ir išmaniajai gamybai ir užtikrinančios įperkamą, švarią, tvarią ir saugią energiją, taip pat būtiną energetikos infrastruktūrą, transformatyviuosius gamybos ir paslaugų teikimo metodus; ragina analizuoti ekosistemas, siekiant įvertinti kiekvieno sektoriaus poreikius, susijusius su jo pertvarka, ir padėti parengti pertvarkos planą; be to, mano, kad parama pramonės, akademinės bendruomenės, MVĮ, startuolių ir veiklą plečiančių įmonių, profesinių sąjungų, pilietinės visuomenės, galutinių vartotojų organizacijų ir visų kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimui bus labai svarbi sprendžiant rinkos nepakankamumo problemas ir panaikinant atotrūkį tarp idėjos ir jos įgyvendinimo, sykiu užtikrinant darbuotojų apsaugą, be kita ko, srityse, kuriose dar nėra pramonės interesų, bet kurios teikia didelę pridėtinę vertę visuomenei; ragina užtikrinti šių ekosistemų valdymą, įtraukiant visus atitinkamus pramonės sektorių, kurie itin svarbūs siekiant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, suinteresuotuosius subjektus; mano, kad ekosistemos turėtų atlikti tam tikrą vaidmenį apibrėžiant sprendimus ir priemones, kurie bus priimami įgyvendinant Europos pramonės strategiją ir kuriais būtų remiamos patikimos ES vertės grandinės, kurios itin svarbios dvejopai žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad investicijos į pagrindines vertės grandines bus labai svarbios siekiant išsaugoti mūsų būsimą strateginį savarankiškumą; mano, kad pirmenybę būtina teikti investicijoms į pramonės sektorius, kurie yra gyvybiškai svarbūs mūsų strateginiam savarankiškumui, pvz., saugumui, gynybai, su klimatu susijusioms technologijoms, apsirūpinimo maistu savarankiškumui ir sveikatai; ypač pakartoja, kad farmacijos pramonė yra svarbi užtikrinant būsimas inovacijas, kuriomis tenkinami likę nepatenkinti poreikiai, ir remiant sveikatos priežiūros sistemų atsparumą, reagavimą ir pasirengimą įveikti būsimus iššūkius, įskaitant pandemijas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia, kad atsinaujinančiosios energijos pramonė yra svarbi, nes yra strateginis sektorius siekiant stiprinti ES konkurencinį pranašumą, užtikrinti ilgalaikį atsparumą ir energetinį saugumą, sykiu stiprinant pramonę; be to, atkreipia dėmesį į atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriaus indėlį kuriant naujas darbo vietas ir teikiant verslo galimybes vietos lygmeniu, taip pat skatinant įrangos gamybą ir mažinant energijos sąnaudas bei gerinant sąnaudų konkurencingumą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pabrėžia, kad automobilių pramonės sektorius, patirdamas vykstantį pertvarkos procesą, kuris jau buvo prasidėjęs prieš pandemiją, labai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, nes bendrovės ir darbuotojai buvo priversti sparčiai prisitaikyti prie tiekimo pokyčių ir naujų sveikatos ir saugos reikalavimų; mano, kad perėjimas prie pažangaus ir švaraus judumo yra itin svarbus, nes siekiame sukurti klimato požiūriu neutralią, skaitmeninę atsparesnę ekonomiką, ir kad į tai reikėtų žiūrėti kaip į galimybę skatinti žaliąjį augimą ir kurti švarias darbo vietas, grindžiamas pasauliniu konkurenciniu ES pramonės pranašumu mašinų technologijų srityje; ragina Komisiją nustatyti prioritetus, kurie būtų susiję su moksliniais tyrimais ir inovacijomis, skaitmeninimu, parama startuoliams, labai mažoms, mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms, įskaitant automobilių pramonės sektorių; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad turizmo sektorius taip pat smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, ir ragina Komisiją nustatyti prioritetus, susijusius su pagalba šiam sektoriui atsigauti ir tokio atsigavimo skatinimu, atsižvelgiant į šio sektoriaus sukuriamą ES BVP dalį ir indėlį užtikrinant Sąjungos konkurencingumą; ragina Komisiją skatinti valstybes nares ir regionus bendradarbiauti ir sudaryti galimybių naujoms investicijoms ir tolesnėms inovacijoms, taip siekiant sukurti tokią ES turizmo ekosistemą, kuri būtų tvari, inovatyvi ir atspari ir kurioje būtų saugomos darbuotojų ir vartotojų teisės; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pabrėžia kultūros ir kūrybos sektorių teikiamas galimybes skatinant inovacijas ir tai, kad jie veikia kaip vystymosi veiksnys kituose sektoriuose, taip pat skatina išradimus ir pažangą; pažymi, kad novatoriški ekonomikos sektoriai vis labiau priklauso nuo kūrybiškumo, kad galėtų išlaikyti savo konkurencinį pranašumą; be to, pabrėžia, kad atsirandant vis sudėtingesniems, kūrybiškesniems ir tarpusavyje labiau susijusiems verslo modeliams, kultūros ir kūrybos sektoriai tampa lemiama beveik kiekvieno produkto ir paslaugos sudėtine dalimi; todėl mano, kad Europa turėtų remtis savo kūrybinėmis ir kultūrinėmis vertybėmis, ir ragina Komisiją ir valstybes nares pakankamai dėmesio skirti kultūros ir kūrybos sektoriams bei parengti visapusišką, nuoseklią ir ilgalaikę pramonės politikos sistemą, įskaitant galimybę naudotis skiriamomis lėšomis ir finansavimo programomis; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia Sąjungos kosmoso politikos svarbą, visų pirma, gerinant ES kosmoso pramonės pajėgumus ir išnaudojant sąveikos su kitais svarbiais sektoriais ir politikos kryptimis teikiamas galimybes, ypač plėtojant pažangiąsias technologijas ir prisidedant prie pramonės pertvarkos; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atkreipia dėmesį į chemijos pramonės indėlį į daugelį strateginių vertės grandinių ir anglies atžvilgiu neutralių, efektyviai išteklius naudojančių ir žiedinės ekonomikos principus atitinkančių technologijų bei sprendimų kūrimą; ragina sukurti tvarią cheminių medžiagų politiką, suderintą su Pramonės strategija; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina Europos aplinkos agentūrą kartu su Europos cheminių medžiagų agentūra parengti ataskaitą apie Europos aplinkoje esančias chemines medžiagas; mano, kad šioje ataskaitoje reikėtų įvertinti pavojingų cheminių medžiagų sisteminį pobūdį Europos gamybos ir vartojimo sistemose, jų naudojimą gaminiuose, jų buvimą Europos aplinkoje ir žmonių sveikatai ir ekosistemoms keliamą žalą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, koks yra svarbus gerai veikiantis ir konkurencingas farmacijos produktų ir medicinos priemonių sektorius siekiant ES pacientams užtikrinti nuolatinę galimybę gauti vaistų ir garantuoti aukšto sveikatos priežiūros paslaugų lygį; mano, kad Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas dialogui su valstybėmis narėmis ir visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir sukurti Europos vaistų agentūros (EMA) prižiūrimą farmacijos forumą, kad būtų galima vesti išsamias diskusijas klausimais, inter alia, susijusiais su tvarumu farmacijos sektoriuje ir naujų technologijų diegimu sveikatos priežiūros sistemose; pabrėžia, kad šiame forume turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus nacionalinius požiūrius, susijusius su kainų apskaičiavimu ir kompensavimu, taip pat su investicijomis ir organizavimu sveikatos priežiūros srityje; |
| --- | --- |

95.

| 96. | mano, kad viešieji pirkimai yra labai svarbi pramonės pertvarkos varomoji jėga; ragina Komisiją ištirti, kaip visapusiškai panaudoti viešąsias išlaidas ir investicijas siekiant politikos tikslų, be kita ko, didinant tvarumą ir viešuosius pirkimus paverčiant itin svarbiais Sąjungos ekonomikos gaivinimo plane, pirmenybę teikiant ekologiškai inovatyvių, ekonomiškai efektyvių ir tvarių prekių ir paslaugų paklausai ir ją skatinant, taip pat sudarant galimybę svarbių strateginių sektorių, pvz., su sveikata susijusių produktų, žemės ūkio produktų ir atsinaujinančiųjų išteklių technologijų, perkėlimui, skatinant trumpesnes ir tvaresnes tiekimo grandines; ragina Komisiją ir valdžios institucijas išnagrinėti sąlygas, kurioms esant būtų galima nustatyti tvarumo užtikrinimo reikalavimą viešuosiuose pirkimuose, vadovaujantis aplinkosauginiais, socialiniais ir etiniais kriterijais, įskaitant anglies pėdsaką, turinio perdirbimą ir darbo sąlygas visu gyvavimo ciklu, taip pat ugdyti sąmoningumą ir geriau išnaudoti dabartines žaliųjų paslaugų populiarinimo sistemas; primygtinai ragina MVĮ suteikti teisingą galimybę dalyvauti viešuosiuose pirkimuose; ragina perkančiąsias organizacijas sistemingai taikyti metodą, pagrįstą geriausiu kainos ir kokybės santykiu per visą produktų ir paslaugų gyvavimo laikotarpį; ragina perkančiąsias organizacijas pasinaudoti nuostata (Komunalinių paslaugų direktyvos 85 straipsnis), pagal kurią galima atmesti pasiūlymus, jei iš trečiųjų šalių kilusių produktų dalis viršija 50 proc. bendros produktų, sudarančių pirkimą, vertės; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pripažįsta standartizacijos indėlį į Europos bendrąją rinką ir padidėjusią ekonominę, visuomeninę ir aplinkosauginę gerovę, įskaitant vartotojų ir darbuotojų sveikatą ir saugą; pabrėžia, kad reikia parengti, įvertinti ir naudoti suderintus standartus siekiant remti pramonės šakas, gaminančias produktus veiksmingais, saugiais, žiedinės ekonomikos principais pagrįstais, tvariais ir pakartojamais būdais užtikrinant aukštą kokybę; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ragina Komisiją priimti tvirtą pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių (PVRR) sistemą, kad būtų galima analizuoti Sąjungos reglamentų, priemonių ir galimų investicijų ex ante poveikį ir stebėti pažangą ir rezultatus, atsižvelgiant į MVĮ matmenį; pabrėžia, kad PVRR sistema turėtų būti grindžiama konkrečiais, išmatuojamais, pasiekiamais, aktualiais ir į laiką orientuotais tikslais; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina Komisiją sustiprinti poveikio vertinimo praktiką ir užtikrinti, kad, prieš pateikiant naujus pasiūlymus dėl teisės aktų arba priimant naujas priemones, Komisija atliktų išsamų reikalavimų laikymosi galimų sąnaudų poveikio, poveikio užimtumui ir naštos ir galimos naudos ES piliečiams, sektoriams ir bendrovėms, įskaitant MVĮ, poveikio vertinimą; mano, kad vertinant Sąjungos teisės aktus ir priemones daugiau dėmesio reikėtų skirti įgyvendinimui valstybėse narėse ir reikėtų ištirti, kas atsitinka, jei Sąjungos teisės aktai yra įgyvendinami ir aiškinami tokiu būdu, kuriuo sukuriamos nereikalingos ir netikėtos reguliavimo kliūtys MVĮ ir panašioms didesnėms bendrovėms; ragina Komisiją remti reglamentavimo nuoseklumą ir pripažinti pažangiojo reglamentavimo veiksnį, kuriuo siekiama sumažinti biurokratines kliūtis nemažinant teisės aktų poveikio ar nežeminant socialinių ir aplinkosauginių standartų, ypač tuomet, kai tradicinė pramonė turi prisitaikyti dėl reglamentavimo sprendimų; mano, jog skaitmeninimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemones reikėtų kurti taip, kad jos teiktų galimybių bendrovėms, įskaitant MVĮ, ir mažintų naštą susijusiam sektoriui; |
| --- | --- |

99.

| 100. | tikisi, kad pramonės strategija nesukurs nereikalingos reglamentavimo naštos bendrovėms, ypač MVĮ, ir bus laikomasi principo „kiek plius, tiek minus“, kuriuo siekiama nustatyti, ar dėl naujų nuostatų patiriamos reikalavimų laikymosi išlaidos, taip pat išsiaiškinti, kurias galiojančias nuostatas reikia panaikinti arba persvarstyti, taip užtikrinant, jog reikalavimų laikymosi išlaidos tam tikrame sektoriuje nedidėtų, tačiau nebūtų daromas poveikis teisės aktų leidėjų prerogatyvoms; mano, kad tokį pasiūlymą reikia grįsti įrodymais, dėl jo reikia plačiai konsultuotis, užtikrinti teisės akto ir socialinių ir aplinkosauginių standartų poveikį, taip pat parodyti aiškią ES veiksmų naudą; mano, kad ES, siekdama geriau užtikrinti proporcingumą, turi labiau įtvirtinti savo principus „svarbiems klausimams skirti daug dėmesio, o nesvarbiems – mažai“; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pabrėžia, kad viešojo administravimo subjektai turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį užtikrinant verslui palankią ekonominę aplinką ir mažinant administracinę naštą įmonėms, sykiu užtikrinant visapusišką Sąjungos etinių, socialinių, aplinkosauginių ir su skaidrumu susijusių standartų ir darbuotojų saugos taisyklių laikymąsi; mano, kad viešajame sektoriuje ir tarp jo darbuotojų turėtų būti skatinamos e. valdžios priemonės, skaitmeninių inovacijų politika ir skaitmeninių įgūdžių ugdymas; ragina Komisiją užtikrinti keitimąsi geriausia nacionaline ir regionine patirtimi šioje srityje, ypatingą dėmesį skiriant viešajam ekonomikos konkurencingumo valdymui; |
| --- | --- |

101.

| 102. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

102.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0124.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0102.

(5)  OL C 334, 2018 9 19, p. 124.

(6)  OL C 307, 2018 8 30, p. 163.

(7)  OL C 11, 2018 1 12, p. 55.

(8)  OL C 215, 2018 6 19, p. 21.

(9)  OL C 238, 2018 7 6, p. 28.

(10)  OL C 482, 2016 12 23, p. 89.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/63

---

P9_TA(2020)0322

COVID-19 protrūkio pasekmės užsienio politikai

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 protrūkio pasekmių užsienio politikai (2020/2111(INI))

(2021/C 425/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl makrofinansinės paramos teikimo plėtros ir kaimyninėms šalims partnerėms per COVID-19 pandemijos sukeltą krizę (COM(2020)0163), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl makrofinansinės paramos teikimo plėtros ir kaimyninėms šalims partnerėms per COVID-19 pandemijos sukeltą krizę (COM(2020)0163),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos. Komisijos indėlis rengiantis 2020 m. gegužės 6 d. ES ir Vakarų Balkanų šalių vadovų susitikimui“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos. Komisijos indėlis rengiantis 2020 m. gegužės 6 d. ES ir Vakarų Balkanų šalių vadovų susitikimui“ (COM(2020)0315),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 5 d. vyriausiojo įgaliotinio Josepo Borrellio deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl žmogaus teisių koronaviruso sukeltos pandemijos metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 5 d. vyriausiojo įgaliotinio Josepo Borrellio deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl žmogaus teisių koronaviruso sukeltos pandemijos metu,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2532 (2020) dėl paliaubų kariniuose konfliktuose COVID-19 pandemijos laikotarpiu, priimtą palaikant JT generalinį sekretorių António Guterres, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2532 (2020) dėl paliaubų kariniuose konfliktuose COVID-19 pandemijos laikotarpiu, priimtą palaikant JT generalinį sekretorių António Guterres,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet raginimą pakartotinai įvertinti COVID-19 pandemijos sąlygomis taikytų plačių ekonominių sankcijų poveikį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet raginimą pakartotinai įvertinti COVID-19 pandemijos sąlygomis taikytų plačių ekonominių sankcijų poveikį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai“ (JOIN(2020)0008),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 1 d. ir 2020 m. gegužės 20 d. atnaujintą Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) specialiąją ataskaitą dėl trumpo naratyvų ir dezinformacijos apie koronaviruso COVID-19 pandemiją vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 1 d. ir 2020 m. gegužės 20 d. atnaujintą Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) specialiąją ataskaitą dėl trumpo naratyvų ir dezinformacijos apie koronaviruso COVID-19 pandemiją vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen 2020 m. rugsėjo 16 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen 2020 m. rugsėjo 16 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. Komisijos gaires dėl ypatingos svarbos Europos turto ir technologijų apsaugos per dabartinę krizę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. Komisijos gaires dėl ypatingos svarbos Europos turto ir technologijų apsaugos per dabartinę krizę,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Komisijos konsultacinį raštą „Atnaujinta prekybos politika siekiant stipresnės Europos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Komisijos konsultacinį raštą „Atnaujinta prekybos politika siekiant stipresnės Europos“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas „Europos komandos pasaulinis atsakas į COVID-19 protrūkį“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas „Europos komandos pasaulinis atsakas į COVID-19 protrūkį“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 17–21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl ekonomikos gaivinimo plano ir 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 17–21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl ekonomikos gaivinimo plano ir 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir 75-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje pagal temą „Daugiašališkumo ir tvirtų bei veiksmingų Jungtinių Tautų, kurios teiktų naudą visiems, propagavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir 75-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje pagal temą „Daugiašališkumo ir tvirtų bei veiksmingų Jungtinių Tautų, kurios teiktų naudą visiems, propagavimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos (EuroLat) pirmininkų deklaraciją dėl COVID-19 pandemijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos (EuroLat) pirmininkų deklaraciją dėl COVID-19 pandemijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl humanitarinių vizų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl humanitarinių vizų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų jų diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų jų diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į Venecijos komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venecijos komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos metinius pranešimus Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos metinius pranešimus Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0204/2020),

| A. | kadangi COVID-19 sukėlė visuotinę pandemiją, kuri paveikė milijonų žmonių gyvenimą, sukėlė precedento neturinčią pasaulinę sveikatos, ekonominę, socialinę ir humanitarinę krizę ir kartu sisteminę pasaulinio valdymo įtampą, turėsiančią didelių ir ilgalaikių pasekmių tarptautiniams santykiams, ir tai daro poveikį pagrindiniams ES užsienio politikos, saugumo ir gynybos aspektams tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų; kadangi ES buvo dezinformacijos, kibernetinių išpuolių ir kitokio netinkamo trečiųjų šalių kišimosi, kuriais siekta destabilizuoti ES institucijas ir valstybes nares, taikinys; |
| --- | --- |

A.

kadangi COVID-19 sukėlė visuotinę pandemiją, kuri paveikė milijonų žmonių gyvenimą, sukėlė precedento neturinčią pasaulinę sveikatos, ekonominę, socialinę ir humanitarinę krizę ir kartu sisteminę pasaulinio valdymo įtampą, turėsiančią didelių ir ilgalaikių pasekmių tarptautiniams santykiams, ir tai daro poveikį pagrindiniams ES užsienio politikos, saugumo ir gynybos aspektams tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų; kadangi ES buvo dezinformacijos, kibernetinių išpuolių ir kitokio netinkamo trečiųjų šalių kišimosi, kuriais siekta destabilizuoti ES institucijas ir valstybes nares, taikinys;

| B. | kadangi pandemija daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamiausioms šalims ir kadangi kai kurios pasaulio šalys nereagavo ir nesiėmė skubių ir tinkamų saugumo priemonių epidemijai pažaboti; kadangi Kinijos vyriausybė sumenkino pradinio COVID-19 protrūkio svarbą; kadangi su COVID-19 susiję naratyvai, kuriuose dėmesys atkreipiamas į geografinę, o ne medicininę terminiją, stigmatizuoja; kadangi visame pasaulyje šis virusas nusinešė apie milijoną žmonių gyvybių ir tapo aišku, kad jį galima kontroliuoti ir padėtį švelninti tik koordinuojant šalių veiksmus ir užtikrinant jų solidarumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi pandemija daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamiausioms šalims ir kadangi kai kurios pasaulio šalys nereagavo ir nesiėmė skubių ir tinkamų saugumo priemonių epidemijai pažaboti; kadangi Kinijos vyriausybė sumenkino pradinio COVID-19 protrūkio svarbą; kadangi su COVID-19 susiję naratyvai, kuriuose dėmesys atkreipiamas į geografinę, o ne medicininę terminiją, stigmatizuoja; kadangi visame pasaulyje šis virusas nusinešė apie milijoną žmonių gyvybių ir tapo aišku, kad jį galima kontroliuoti ir padėtį švelninti tik koordinuojant šalių veiksmus ir užtikrinant jų solidarumą;

| C. | kadangi ES turi veikti kaip pasaulinio masto veikėja ir, atsižvelgdama į kintančią geopolitinę padėtį pasaulyje ir pasaulinę kovą su COVID-19, pakoreguoti savo prioritetus ir politiką, įskaitant užsienio politiką; kadangi ES turi nuspėjamai ir laikydamasi savo įsipareigojimų pagrindinių laisvių ir teisinės valstybės srityse ir atsižvelgdama į savo padėtį pasaulio ekonomikoje atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, kuris būtų daugiašalių ir tarptautinių pastangų dalis; kadangi COVID-19 krizė dar kartą parodė, kad būtina stiprinti daugiašališkumą ir taisyklėmis pagrįstą tvarką tam, kad būtų galima geriau spręsti pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES turi veikti kaip pasaulinio masto veikėja ir, atsižvelgdama į kintančią geopolitinę padėtį pasaulyje ir pasaulinę kovą su COVID-19, pakoreguoti savo prioritetus ir politiką, įskaitant užsienio politiką; kadangi ES turi nuspėjamai ir laikydamasi savo įsipareigojimų pagrindinių laisvių ir teisinės valstybės srityse ir atsižvelgdama į savo padėtį pasaulio ekonomikoje atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, kuris būtų daugiašalių ir tarptautinių pastangų dalis; kadangi COVID-19 krizė dar kartą parodė, kad būtina stiprinti daugiašališkumą ir taisyklėmis pagrįstą tvarką tam, kad būtų galima geriau spręsti pasaulinius uždavinius;

| D. | kadangi pandemija ir jos ekonominis bei socialinis poveikis gali dar labiau padidinti politinį nepasitenkinimą, kylantį dėl suvokiamos nelygybės ir marginalizacijos; kadangi pasaulio ekonomikos nuosmukis ypač didelį poveikį padarė pažeidžiamiausių šalių ekonomikai; kadangi COVID-19 protrūkis paaštrino nuolatinę vaistų trūkumo problemą visame pasaulyje ir jos padariniai buvo labai skausmingi besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

D.

kadangi pandemija ir jos ekonominis bei socialinis poveikis gali dar labiau padidinti politinį nepasitenkinimą, kylantį dėl suvokiamos nelygybės ir marginalizacijos; kadangi pasaulio ekonomikos nuosmukis ypač didelį poveikį padarė pažeidžiamiausių šalių ekonomikai; kadangi COVID-19 protrūkis paaštrino nuolatinę vaistų trūkumo problemą visame pasaulyje ir jos padariniai buvo labai skausmingi besivystančiose šalyse;

| E. | kadangi dėl pandemijos pablogėjo kritinė pažeidžiamų žmonių humanitarinė padėtis, ypač konfliktų zonose, pabėgėlių stovyklose, nestabiliose valstybėse ir čiabuvių bendruomenėse; kadangi ES pakartojo JT raginimą atsižvelgiant į pandemiją nedelsiant visame pasaulyje nutraukti ugnį ir sušvelninti sankcijas, kad būtų užtikrintas kovai su koronavirusu reikalingos būtiniausios įrangos ir išteklių tiekimas; kadangi dėl to pastebimas visuotinių laisvių ir demokratijos nuosmukis, kuris dar labiau apsunkina krizėje esančią daugiašalę tvarką; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl pandemijos pablogėjo kritinė pažeidžiamų žmonių humanitarinė padėtis, ypač konfliktų zonose, pabėgėlių stovyklose, nestabiliose valstybėse ir čiabuvių bendruomenėse; kadangi ES pakartojo JT raginimą atsižvelgiant į pandemiją nedelsiant visame pasaulyje nutraukti ugnį ir sušvelninti sankcijas, kad būtų užtikrintas kovai su koronavirusu reikalingos būtiniausios įrangos ir išteklių tiekimas; kadangi dėl to pastebimas visuotinių laisvių ir demokratijos nuosmukis, kuris dar labiau apsunkina krizėje esančią daugiašalę tvarką;

| F. | kadangi smurtą santykiuose patiriančios moterys visame pasaulyje buvo priverstos likti namuose ir praleisti daugiau laiko su smurtautojais; kadangi visame pasaulyje smurto šeimoje pagalbos linijos ir prieglaudos praneša apie augantį pagalbos prašymų skaičių, o kai kuriose šalyse įvedus socialinių kontaktų ribojimo priemones pranešimų apie smurtą šeimoje ir skambučių skubios pagalbos numeriu skaičius išaugo 25 proc.; |
| --- | --- |

F.

kadangi smurtą santykiuose patiriančios moterys visame pasaulyje buvo priverstos likti namuose ir praleisti daugiau laiko su smurtautojais; kadangi visame pasaulyje smurto šeimoje pagalbos linijos ir prieglaudos praneša apie augantį pagalbos prašymų skaičių, o kai kuriose šalyse įvedus socialinių kontaktų ribojimo priemones pranešimų apie smurtą šeimoje ir skambučių skubios pagalbos numeriu skaičius išaugo 25 proc.;

| 1. | patvirtina, kad pasaulinis COVID-19 pandemijos protrūkis iš esmės keičia tarptautinę aplinką, rizikos koeficientą ir skatina pasaulio tvarkos pokyčius; pabrėžia, kad labai svarbu stiprinti ES vidaus atsparumą, plėtoti naujas partnerystes ir stiprinti jos daugiašalę viziją pasauliniu mastu, užtikrinant ryžtingą ir suderintą užsienio politikos atsaką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Europos komandos ir pasaulinio atsako į koronaviruso grėsmę paramos iniciatyvas, kurios padeda šalims partnerėms kovoti su poveikiu, kurį koronavirusas daro tarpvalstybiniam koordinavimui; palankiai vertina tai, kad ES koordinuoja veiksmus su G 7, G 20, JT, Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), Pasaulio maisto programa ir kitais tarptautiniais partneriais, nes tai padeda skatinti nuoseklų ir įtraukų visuotinį atsaką į pandemiją, apriboti platesnį poveikį visuomenei ir ekonomikai ir padėti mažinti destabilizavimo riziką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad pradiniais COVID-19 krizės etapais trūko pasaulinės lyderystės ir koordinuoto tarptautinio atsako; smerkia tai, kad neatskleidžiama itin svarbi informacija; nepritaria tam, kad būtų ieškoma izoliacionistinių sprendimų; griežtai prieštarauja autoritarinio nacionalizmo stiprėjimui, valstybės remiamoms dezinformacijos kampanijoms ir melagingų naratyvų propagavimui, dėl kurių kyla nepasitikėjimas ir kenkiama demokratinėms visuomenėms bei tarptautiniam bendradarbiavimui, ir keliamos abejonės dėl ES vaidmens pasaulyje; pabrėžia, kad pasaulinis bendradarbiavimas, įtraukus pasaulinis požiūris ir koordinavimas yra būtini siekiant sėkmingai kovoti su pasauline sveikatos krize ir kitomis pasaulinėmis grėsmėmis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad nepaisant COVID-19 pandemijos ES šalys partnerės, vykdydamos teisėkūros procesą, neturėtų nukrypti nuo reformų ir turėtų rimtai vertinti kovą su korupcija, įsipareigoti gerbti ir įgyvendinti pagrindines žmogaus ir mažumų teises, laikydamosi savo tarptautinių prievolių ir įsipareigojimų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad kai kurios vyriausybės ir politiniai lyderiai visame pasaulyje naudojasi šia krize kaip galimybe įgyti perdėtus įgaliojimus ir įgyvendinti savo politines darbotvarkes, ribodami žmogaus teises, kenkdami demokratiniams standartams, silpnindami teisinės valstybės principą, menkindami parlamentų vaidmenį, ribodami žiniasklaidos laisvę, kurstydami neapykantos mažumų grupėms kampanijas, rengdami dezinformacijos kampanijas, kurių taikiniu tampa europietiškos reformos ir vertybės, bei kenkdami tarptautiniam bendradarbiavimui; primygtinai reikalauja, kad įvedant bet kokią nepaprastąją padėtį būtų numatyta jos nutraukimo sąlyga; yra susirūpinęs dėl to, kad įvairiuose pasaulio miestuose vykstant protestams dėl su koronavirusu susijusių apribojimų, į juos dažnai įsimaišo ir jais manipuliuoja ekstremistų grupuotės, o demonstrantai virusą vadina melaginga žinia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl to, kad COVID-19 pandemijos padariniai padidino pasaulinę socialinę ir ekonominę nelygybę ir neproporcingai paveikė skurdžiausiai gyvenančius asmenis ir asmenis, priklausančius nepalankiausioje padėtyje esančioms, marginalizuotoms ir neapsaugotoms socialinėms grupėms, įskaitant migrantus; smerkia visų formų asmenų, užsikrėtusių COVID-19, atskirtį ir diskriminaciją ir ragina trečiąsias šalis ir ES valstybes nares sušvelninti pandemijos socialinius padarinius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai persvarstyti 2016 m. Visuotinę strategiją, atsižvelgiant į pasaulinį krizės poveikį ir apsvarstant šias geopolitines permainas, ir užtikrinti, kad ES veiksmai būtų strategiškesni ir kad ES atliktų savo vaidmenį ginant, propaguojant ir plėtojant taisyklėmis grindžiamą daugiašalę pasaulio tvarką, sukurtą po Antrojo pasaulinio karo, ir įtraukti demokratijos rėmimą ir žmogaus teisių apsaugą į Europos komandos prioritetus, įtraukiant į šios užduoties įgyvendinimą Europos Parlamentą, naudojant jo turimas demokratijos ir teisinės valstybės rėmimo priemones ir mechanizmus; |
| --- | --- |

7.

Pasikeitusi geopolitinė pusiausvyra po COVID-19

| 8. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į po COVID-19 protrūkio padidėjusią geopolitinę konkurenciją ir įtampą ir pripažįsta, kad Europos Sąjunga vis dar turi apsvarstyti savo poziciją naujoje geopolitinėje aplinkoje; sutinka, kad po COVID-19 pasaulis atrodys iš esmės kitaip ir tai turės didelių pasekmių ES išorės politikai, ir mano, kad įvykus COVID-19 paaiškėjo, jog reikia stipresnės ir veiksmingesnės ES užsienio ir saugumo politikos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai tvirtina, kad reikėtų atgaivinti transatlantinę partnerystę, siekiant veiksmingiau kovoti su pandemija ir kitais pagrindiniais tarptautiniais uždaviniais, pvz., klimato kaita; pripažįsta, kad reikia rasti naują ES ir JAV bendradarbiavimo pagrindą, pabrėžiant abipusę pagarbą ir bendrą darbotvarkę, kuria skatinamas daugiašališkumas, tarptautinis teisingumas ir teisinė valstybė, o žmogaus teisės ginamos nuo nacionalistinių, autoritarinių ir hegemoninių užmojų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad šiomis besikeičiančiomis aplinkybėmis ES turi imtis aktyvesnių veiksmų ir rodyti pavyzdį gindama daugiašalius sprendimus, bendradarbiaudama su tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma JT ir jų agentūromis, PSO, Pasaulio banku, Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir tarptautinėmis regioninėmis organizacijomis, pvz., NATO, siekdama glaudesnio bendradarbiavimo su panašiai mąstančiomis šalimis, įskaitant Pietų pusrutulio šalis, skatindama demokratinių režimų bendradarbiavimą ir stiprindama demokratines vertybes; primena, jog pandemija išryškino, kad būtina dirbti kartu ieškant bendrų sprendimų, kaip išspręsti visai žmonijai svarbias problemas; |
| --- | --- |

10.

Jungtinės Amerikos Valstijos

| 11. | yra susirūpinęs dėl to, kad Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybė nepakankamai bendradarbiauja, vengia vadovauti kovai su COVID-19 ir nepakankamai dalyvauja bendrose iniciatyvose dėl vakcinų; mano, kad alternatyvūs faktai ir klaidinga informacija, neigianti pandemijos pavojingumą, labai klaidino bendrai kovojant su virusu; ragina ES ir JAV bendrai kovojant su COVID-19 pandemija stiprinti bendradarbiavimą ir solidarumą remiantis mokslu grindžiamu požiūriu, be kita ko, laiku keistis informacija, žiniomis apie vakcinos ir strateginės medicininės įrangos mokslinius tyrimus ir kūrimą, taip pat kartu spręsti kitus pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valdžios institucijas įtraukti Venecijos Komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodekse pateiktus gerosios patirtis pavyzdžius, taip pat jame pateiktas rekomendacijas, kaip rengti rinkimus pandemijos laikotarpiu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad transatlantinis bendradarbiavimas tebėra esminis ES užsienio politikos ramstis ir kad jis itin svarbus siekiant abipusių ES ir JAV saugumo ir prekybos interesų; toliau pritaria transatlantiniam aljansui ir glaudesniam strateginiam transatlantiniam bendradarbiavimui; apgailestauja dėl vienašalių priemonių, kurių imtasi per COVID-19 krizę prieš tai nepasikonsultavus su ES, pvz., kelionių iš ES Šengeno erdvės į JAV apribojimų įvedimas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl sumažėjusio JAV dalyvavimo pasaulinėse organizacijose ir sutartyse ir dėl JAV vyriausybės sprendimo nutraukti Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) finansavimą ir pasitraukti iš atviros oro erdvės sutarties, taip pat dėl bendros dabartinės JAV administracijos tendencijos pasitraukti iš daugelio daugiašalių organizacijų, kurios buvo įsteigtos siekiant sukurti taisyklėmis grindžiamą liberalią pasaulio tvarką, arba jas silpninti (pvz., Tarptautinio baudžiamojo teismo atvejis); |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia įtvirtinti ir skatinti ES ir JAV bendradarbiavimą, grindžiamą abipuse pagarba ir bendra darbotvarke, siekiant ginti daugiašališkumą, tarptautinę teisę, bendras demokratines vertybes, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises; pažymi, kad Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos pripažįsta bendras vertybes, susijusias su esamomis tarptautinėmis struktūromis, ir šiuo metu nepastovioje tarptautinėje aplinkoje išlieka nepakeičiamos partnerės pasaulyje, kuriame vyksta didžiųjų valstybių konkurencija; |
| --- | --- |

15.

Kinija

| 16. | pažymi, kad po COVID-19 protrūkio sustiprėjo ryžtinga viešoji Kinijos Liaudies Respublikos diplomatija visame pasaulyje, siekiant užpildyti politinį vakuumą, kuris atsirado, kai daugiašalę sistemą paliko izoliacinę poziciją pasirinkusi JAV, ir tapti dominuojančia pasauline veikėja, naudojančia alternatyvų valdymo modelį; yra susirūpinęs dėl KLR pastangų sustiprinti savo įtaką regione, nes tai sukelia ginčus dėl sienų su daugeliu kaimyninių šalių, taip pat dėl KLR nacionalinių strateginių interesų propagavimo daugiašalėse organizacijose; yra susirūpinęs dėl galimo naujo galios pasiskirstymo pasaulinėje politikoje, kuris susijęs su Kinijos lyderiavimo pokyčiais; griežtai nepritaria tam, kad Kinijos vyriausybė pasinaudojo pandemijos protrūkiu, kad priimtų nacionalinį saugumo įstatymą ir vykdytų Honkongo demokratiją remiančio judėjimo represijas, padidintų grasinimus Taivanui, suaktyvintų savo veiksmus Tibete ir Pietų Kinijos jūroje ir vykdytų žiaurų uigūrų persekiojimą Sinjange, taip pat smerkia nuolatinius Kinijos atstovų išpuolius prieš valstybių narių vyriausybes ir demokratiškai išrinktus ES politikus, pvz., Čekijos Senato pirmininką ir Švedijos kultūros ministrą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad po COVID-19 pandemijos protrūkio Kinija suteikė neatidėliotiną pagalbą kovai su virusu, ir apgailestauja, kad kai kurios priemonės turėjo defektų arba buvo blogos kokybės; taip pat atkreipia dėmesį į geopolitiškai ir geoekonomiškai motyvuotas pastangas, kurias sustiprina „viruso ir vilko kario diplomatijos“ dezinformacijos kampanijos ir agresyvi propaganda; smerkia Kinijos mėginimus naudoti šią „viruso diplomatiją“ prieš ES siekiant formuoti savo, kaip galingos geranoriškos valstybės, pasaulinį įvaizdį; apgailestauja dėl to, kad Kinija blokuoja Taivano dalyvavimą Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO); ragina valstybes nares remti Taivano narystę stebėtojo teisėmis PSO, PSA ir kitose tarptautinėse organizacijose, atsižvelgiant į tai, kad jis veiksmingai valdo virusą šalies viduje, tačiau negali dalytis savo patirtimi ir taip prisidėti prie tarptautinio reagavimo į dabartinę sveikatos krizę; palankiai vertina Taivano valdžios institucijų suteiktą pagalbą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra susirūpinęs dėl daugelio klaidų ir skaidrumo stokos, susijusių su pradine Kinijos reakcija į pasaulinį COVID-19 pandemijos protrūkį, įskaitant problemos masto slėpimą, bandymus manipuliuoti informacija ir ją slėpti, menką bendravimą su PSO, cenzūrą, informatorių, žmogaus teisių aktyvistų ir piliečių žurnalistų slopinimą, grasinimus jiems, jų persekiojimą ir priverstinį dingimą, taip pat abejonių dėl oficialaus COVID-19 aukų mirčių skaičiaus sėjimą – visa tai mažino ES gebėjimą numatyti artėjančią COVID-19 krizę, jai pasirengti ir su ja susidoroti, ir dėl to buvo prarastos žmonių gyvybės; todėl ragina Kinijos vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti atliekant nepriklausomą tarptautinį COVID-19 kilmės tyrimą ir ragina valstybes nares parengti visapusišką požiūrį į augančią Kiniją galią ir saugoti ES strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Europą reaguoti į sustiprėjusį Kinijos įtakos sferų plėtimą labiausiai pažeidžiamose valstybėse narėse ir ES kaimyninėse šalyse; nurodo, kad dabartinė skuba suvaldyti ekonomikos nuosmukį bus galimybė Kinijai vykdyti strategines investicijas į tokius svarbius sektorius kaip telekomunikacijos, transportas ir technologijos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra susirūpinęs dėl galimų skolos spąstų, į kuriuos dėl COVID-19 gali pakliūti Afrikos šalys, taip pat dėl didėjančios trečiųjų šalių politinės ir ekonominės priklausomybės nuo Kinijos, nes dėl ekonomikos nuosmukio joms bus sunku grąžinti Kinijai paskolas, kurios yra iniciatyvos „Viena juosta, vienas kelias“ dalis; primygtinai ragina ES ir valstybes nares skatinti tarptautiniuose forumuose ieškoti perspektyvių sprendimų, kaip palengvinti trečiųjų šalių skolos naštą; ragina ES ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų nedelsiant ir praktiškai įgyvendintas humanitarinis atleidimas nuo sankcijų skubiai tiekiant nukentėjusioms šalims medicininę įrangą, išteklius ir teikiant kitų rūšių pagalbą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį pripažinti šiuos susirūpinimą keliančius klausimus, peržiūrėti ES ir Kinijos santykius ir tuo pat metu kurti dialogo, įsipareigojimo ir tikro bendradarbiavimo bei konkurencijos atmosferą, remiantis nauja, nuoseklesne ir tvirtesne strategija, pritaikyta prie pasikeitusios geopolitinės ir geoekonominės padėties, ir ilgalaike strategija dėl Kinijos, pagal kurią ES ir valstybės narės, kai įmanoma, bendradarbiauja, kai reikia, konkuruoja ir prireikus kovoja siekdamos apginti Europos vertybes ir interesus; mano, kad įgyvendindama šią naują strategiją ES turėtų siekti glaudesnio bendradarbiavimo su bendramintėmis regiono šalimis ir kitomis demokratinėmis valstybėmis, įskaitant Indiją, Australiją, Naująją Zelandiją, Japoniją ir Pietų Korėją, ir numatyti europinę Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją, kurią rengiant reikėtų visapusiškai remtis ES strategija dėl glaudesnių Europos ir Azijos sąsajų; |
| --- | --- |

21.

Indija

| 22. | susirūpinęs pažymi, kad Indijoje prasidėjus COVID-19 pandemijai – pranešama, kad ji iki šiol nusinešė daugiau kaip 90 000 žmonių gyvybių – vyraujant įtampai tarp bendruomenių toliau vykdomos politinės represijos prieš žmogaus teisių ir asmens laisvių gynėjus, ir mano, jog būtina įtraukti šį klausimą į būsimo ES ir Indijos aukšto lygio dialogo darbotvarkę; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia ES ir Indijos strateginės partnerystės svarbą ir pažymi, kad būtina ją plėtoti ir kartu stengtis užtikrinti stabilumą ir saugumą, ypač Indijos ir Ramiajame vandenynuose; |
| --- | --- |

23.

Rusija

| 24. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Rusijos Federacijos nuolatinių pastangų pakenkti ES vienybei ir jos reagavimui į krizes, sukurti nepasitikėjimą tarp ES ir Vakarų Balkanų bei Rytų partnerystės šalių nuo pat COVID-19 pandemijos pradžios intensyvinant dezinformacijos kampanijas ir kibernetinius išpuolius prieš mokslinių tyrimų organizacijas, taip pat politizuojant humanitarinę pagalbą; giria EIVT ir Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse padalinį už jų pastangas nustatyti ir sustabdyti dezinformacijos kampanijas, kurias vykdo su Rusija susijusios žiniasklaidos priemonės keliose valstybėse narėse, ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų ir skirti daugiau lėšų kovai su Rusijos melagingomis naujienomis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripažįsta aiškų Rusijos pasiūlymų geopolitinį ir geoekonominį aspektą, kurį sustiprino „viruso diplomatija“ ir naratyvų mūšis; susirūpinęs pažymi, kad Rusija imasi ryžtingų veiksmų tarptautiniu mastu, siekdama propaguoti savo geopolitinę darbotvarkę; ragina ES turėti šį klausimą mintyje ir savo darbotvarkėje išlaikyti klausimus dėl konfliktų, kuriais suinteresuota Rusija, pvz., konfliktų Baltarusijoje, Ukrainoje, Gruzijoje, Kryme, Sirijoje ir Libijoje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Rusijos mėginimų pasinaudoti pandemija, kad šalyje būtų toliau mažinama žmogaus teisių erdvė, remiami autoritariniai režimai ir tęsiama agresyvi užsienio politika; pabrėžia, kad negalima leisti tokioms šalims kaip Rusija naudotis krize kaip priežastimi nukreipti dėmesį nuo svarbių vidaus problemų; apgailestauja dėl įvykdyto konstitucinio referendumo, per kurį Rusijos prezidentas pasinaudojo dabartine krize tam, kad priimtų esmines konstitucijos pataisas, pagal kurias prailginamas ir sustiprinamas jo autoritarinis valdymas Rusijoje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smerkia mėginimą pasikėsinti į Aleksejaus Navalno gyvybę ir ragina kuo skubiau atlikti nepriklausomą ir skaidrų tyrimą dėl jo apnuodijimo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Rusiją reikšmingai prisidėti prie visuotinio atsako į krizę ir tai daryti sąžiningai bei laikantis tarptautinėmis taisyklėmis grindžiamos tvarkos; yra susirūpinęs dėl šiuo metu naudojamos naujos Rusijos vakcinos veiksmingumo ir saugumo; primena, kad kai kuriais atvejais Rusijos pristatytų medicininių produktų kokybė buvo labai prasta, todėl jie buvo neveiksmingi; |
| --- | --- |

28.

Ryžtingesnė ES užsienio politika siekiant apginti Europos interesus, jos vertybes ir daugiašalę pasaulio tvarką

| 29. | pripažįsta visuotinę saugumo, socialinę, ekonominę, aplinkosaugos ir politinę riziką, kurią galėtų sukelti COVID-19 pandemijos padariniai, ir yra susirūpinęs dėl to, kad pasaulyje didelę įtaką turinčios šalys, kaip antai Kinija ir Rusija, yra pasirengusios meistriškai pasinaudoti krize, kad išardytų taisyklėmis pagrįstą pasaulio tvarką, grindžiamą daugiašalėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad daugiašalė taisyklėmis grindžiama pasaulio tvarka yra gyvybiškai svarbi siekiant taikos, teisinės valstybės ir demokratijos pasaulyje; mano, kad geopolitinė ES kartu su panašiai mąstančiais partneriais turi atlikti tvirtesnį vaidmenį tokią tvarką ginant ir atkuriant; mano, kad ES turi ieškoti būdų, kaip sumažinti įtampą tarp galingųjų valstybių, visų pirma tuo atveju, kai tokia įtampa kliudo daugiašaliams veiksmams; pabrėžia, kad COVID-19 krizės metu išryškėjo poreikis stiprinti daugiašalį bendradarbiavimą, visų pirma bendradarbiavimą pasaulinio sveikatos valdymo srityje, ir poreikis reformuoti tarptautines institucijas; ragina ES valstybes nares ir pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį parengti ES daugiašališkumo veiksmų gairių projektą, siekiant skatinti ir pradėti vykdyti struktūrines daugiašalių organizacijų reformas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina išnagrinėti galimybę, pasinaudojant Daugiašalės strateginės eksporto kontrolės koordinavimo komiteto patirtimi, sukurti naują Vakarų sąjungininkų, be kita ko, ES, JAV, Japonijos, Kanados, Pietų Korėjos, Australijos ir Naujosios Zelandijos, daugiašalio bendradarbiavimo forumą; reikalauja, kad naujojo komiteto įgaliojimai apimtų technologijų eksporto, prekybos srautų ir jautrių investicijų į susirūpinimą keliančias šalis stebėseną ir kontrolę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad ES geopolitiniai užmojai turi būti paremti atitinkamais biudžeto asignavimais pagal būsimą daugiametę finansinę programą (DFP), ir apgailestauja, kad Europos Vadovų Taryba pasiūlė sumažinti išorės politikos priemonėms skirtų biudžeto eilučių asignavimus; ragina padidinti ES išorės veiksmams skirtą 2021–2027 m. DFP biudžetą, kad lėšų būtų pakankamai ir kad ES turėtų reikiamus išteklius kaimyninėse šalyse kylantiems uždaviniams spręsti, su geopolitinėmis COVID-19 pasekmėmis kovoti ir savo platiems užmojams tapti atsakinga geopolitine veikėja įgyvendinti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad tik stipri ir vieningesnė, atvirą strateginį savarankiškumą ir pakankamus bei patikimus karinius pajėgumus, taip pat partnerių rėmimo priemonių ir mechanizmų turinti ES galės atlikti svarbų vaidmenį naujoje geopolitinėje aplinkoje ir vykdyti tvirtą užsienio politiką, ir mano, kad valstybės narės turėtų suteikti Komisijos pirmininko pavaduotojui ir vyriausiajam įgaliotiniui tvirtesnius ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus kalbėti ES vardu, pavyzdžiui, įsteigdamos Europai atstovaujančią vietą daugiašaliuose organuose; todėl palankiai vertina pirmininko Charles‘io Michelio išvadą, kad „nepaprastai svarbu padidinti strateginį Sąjungos savarankiškumą“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad vienbalsiškumo taisyklės panaikinimas tam tikrose užsienio politikos srityse padėtų ES vykdyti veiksmingesnę ir aktyvesnę užsienio politiką, tinkamesnę skubiai reaguoti į ekstremaliąsias situacijas; ragina Tarybą ar Europos Vadovų Tarybą laikytis Komisijos ir Parlamento raginimo pereiti prie kvalifikuotos balsų daugumos, bent jau žmogaus teisių ar sankcijų klausimais, aktyvuojant nuostatą dėl pereigos; pabrėžia, kad ES įtaka yra didžiausia, kai valstybės narės veikia vieningai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia svarbų ginkluotųjų pajėgų vaidmenį COVID-19 pandemijos metu; palankiai vertina karinę pagalbą vykdant civilinės paramos operacijas, ypač vietos ligoninių įrengimą, pacientų transportavimą, įrangos tiekimą ir paskirstymą, ir mano, kad nuodugnesnis bendras valstybių narių ginkluotųjų pajėgų veikimas ir koordinavimas pagal esamas sistemas, pvz., nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektą, Europos medicininės paramos vadavietę, arba pagal naujas sistemas, pvz., karinių ligoninių traukinius, galėtų padidinti veiksmingumą ir prisidėti prie ES pasirengimo kovoti su pandemijomis; pripažįsta, kad karinis personalas turi būti pakankamai apmokytas, parengtas ir aprūpintas ištekliais, kad galėtų atlikti svarbias tokio pobūdžio užduotis, teikiant pagalbą savo piliečiams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta, kad reikia peržiūrėti ES saugumo ir gynybos strategijas siekiant plėtoti strateginį savarankiškumą, be kita ko, sveikatos sektoriuje, tapti geriau pasirengusiems ir atsparesniems naujoms ir hibridinėms grėsmėms ir technologijoms, dėl kurių karas yra neįprasto pobūdžio ir kelia iššūkių tradiciniam kariuomenės vaidmeniui, taip pat galvojant apie ateitį, kai Rusija ir Kinija tampa agresyvesnės; pabrėžia, kad būtina stiprinti karinį mobilumą, siekiant padėti valstybėms narėms greičiau ir veiksmingiau imtis veiksmų ateityje, jei kiltų galimas konfliktas; pabrėžia, kad būsimame strateginiame saugumo ir gynybos kelrodyje turėtų būti atsižvelgta į šiuos pokyčius ir į platesnį COVID-19 geopolitinį poveikį ir įvertinamos įvairiausios grėsmės, kaip antai nauja pandemija, cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (ChBRB) grėsmės, užsienio šalių kišimasis, įskaitant dezinformaciją ar kibernetinius išpuolius; mano, kad, atsižvelgiant į naują politinę pusiausvyrą ir galimą tarptautinio saugumo aplinkos blogėjimą po COVID-19, ES gynybos biudžetas apskritai ir ypač karinio mobilumo biudžetas neturi būti mažinami; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pritaria, kad reikia tęsti ir stiprinti ES ir NATO bendradarbiavimą ir prireikus jų veiksmų koordinavimą, įskaitant Euroatlantinio reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą (EADRCC) arba NATO Karo medicinos kompetencijos centrą, taip pat siekiant kovoti su dezinformacija, susijusia su COVID-19, ir su kibernetiniais išpuoliais; ragina labai koordinuoti veiksmus su Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) ir naudotis jos pagalba, taip pat bendradarbiauti su ja planuojant ir kuriant karinius pajėgumus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina taikyti naują institucinį požiūrį į strateginę komunikaciją siekiant išspręsti Vakarų liberalios demokratijos šalims kylančius iššūkius ir pašalinti riziką, su kuria jos susiduria, taip pat plėsti ir modernizuoti ES komunikacijos strategijas, kad ES vertybės ir veiksmai būtų pakankamai matomi tiek ES viduje, tiek už jos ribų, ypač kaimyninėse teritorijose; primygtinai ragina EIVT toliau stiprinti savo kovos su kenkėjišku užsienio šalių kišimusi ir dezinformacija, hibridiniu karu, propaganda ir šnipinėjimu pajėgumus, be kita ko, sukurti specialias a) Kinijai ir b) Artimiesiems Rytams, įskaitant Iraną, skirtas Strateginės komunikacijos darbo grupes, ir nustatyti privalomas finansines išlaidas šalims ir nevalstybiniams veikėjams, kurie sąmoningai skleidžia dezinformaciją, siekdami skaldyti ES ir jos valstybes nares ir joms pakenkti; dar kartą patvirtina savo pasiryžimą parengti teisėkūros ir ne teisėkūros koordinuojamas sistemas ir gerinti valstybių narių koordinavimą ir jų dalijimąsi informacija ES lygmeniu siekiant kovoti su dezinformacija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina „EUvsDisinfo“ darbą ir pilietinės visuomenės, visuomeninių organizacijų, nepriklausomų žurnalistų ir žiniasklaidos organizacijų vaidmenį kovojant su dezinformacija; pabrėžia, kokia svarbi principinė ES pozicija kovojant su dezinformacija apie COVID-19 viruso plitimą ir su kibernetiniais išpuoliais, vykdomais prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus; ragina socialinės žiniasklaidos platformas imtis iniciatyvos ir patvirtinti priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias dezinformacijos ir neapykantą kurstančių kalbų, susijusių su COVID-19 virusu, plitimui ir tvirtina, kad jos turi investuoti į kovą su kibernetiniais nusikaltimais ir didinti informuotumą apie šią vis didėjančią grėsmę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad ES yra didžiausia bendra vartotojų rinka – ją sudaro beveik 500 mln. žmonių, ir dėl to ES įgyja galingą svertą pasaulinėje arenoje, tad mano, kad geopolitinė Komisija turėtų pasinaudoti šiuo svertu, be kita ko, vykdydama savo prekybos politiką, kad apgintų ES interesus, kai kitos šalys nėra pasirengusios laikytis žmogaus teisių, teisinės valstybės principo ar tarptautinių sutarčių; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad COVID-19 pandemijos metu tapo aišku, jog tam tikruose strateginiuose ir gyvybiškai svarbiuose sektoriuose, pvz., sveikatos, reikia mažinti ES priklausomybę nuo trečiųjų šalių, ir tvirtai pritaria svarbiausių tiekimo grandinių įvairinimui ir perkėlimui; nurodo, kad COVID-19 krizė atskleidė tarpusavio sąsajų ir tarpusavio priklausomybės silpnąsias vietas ir lėmė didėjantį protekcionizmą; todėl pabrėžia, kad svarbu rasti tinkamą mūsų vertės grandinių atsparumo didinimo pusiausvyrą, siekiant strateginio savarankiškumo, stiprinant ES konkurencingumą pasaulyje ir išsaugant kuo atviresnius prekybos santykius; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena savo skubų prašymą iki 2020 m. pabaigos nustatyti griežtą visuotinį sankcijų režimą, kuris būtų vadinamojo S. Magnitskio akto ES atitikmuo, kad būtų galima kovoti su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais; pabrėžia, kad vienas iš sankcijų taikymo kriterijų turėtų būti aukšto lygio korupcijos veiksmai; palankiai vertina pirmininkės U. von der Leyen pranešimą, kad Komisija netrukus pateiks tokį pasiūlymą, ir ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti visuotinį ES sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus mechanizmą, kaip sprendimą, susijusį su Sąjungos strateginiais interesais ir tikslais pagal ES sutarties 22 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | yra labai susirūpinęs dėl neproporcingai didelio neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio migrantams ir pabėgėliams; primygtinai ragina vyriausybes, įgyvendinant savo užsienio politiką, imtis priemonių, grindžiamų pagarba žmogaus teisėms ir orumui, taip pat rasti būdų spręsti migrantų ir pabėgėlių pažeidžiamumo ir jiems būtinos apsaugos problemą, laikantis solidarumo ir partnerystės principų bei parengiant tinkamas ir prieinamas teisėtos migracijos galimybes; pabrėžia, kad svarbu puoselėti teisę į prieglobstį teisę visame pasaulyje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina ES pradėti pasaulinę kampaniją siekiant propaguoti JT rekomendacijas mažinti kalėjimuose laikomų asmenų skaičių įgyvendinant ankstyvojo, sąlyginio ar laikino didelio pavojaus nekeliančių pažeidėjų paleidimo programas; ypač primygtinai ragina paleisti visus asmenis, sulaikytus dėl kritikos ar skirtingos nuomonės sakymo ar dėl savo veiklos žmogaus teisių gynimo srityje, taip pat pasisako už tai, kad būtų rečiau taikoma imigrantų sulaikymo praktika ir naudojamos uždaros pabėgėlių stovyklos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripažįsta, koks yra svarbus moterų vaidmuo kovojant su COVID-19 krize ir pandemijos poveikiu lytims; toliau yra labai susirūpinęs dėl precedento neturinčio COVID-19 krizės poveikio laimėjimams lyčių lygybės srityje visame pasaulyje, turint mintyje nevienodą tiek namuose atliekamos, tiek viešosios priežiūros darbų pasidalijimą, nes moterys sudaro maždaug 70 proc. viso pasaulio sveikatos priežiūros srities darbuotojų, ir ragina rengiant visuotinį reagavimo į pandemiją planą atsižvelgti į moterų ir marginalizuotų grupių poreikius, nes šioms grupėms retai atstovaujama derybose, kuriose priimami sprendimai dėl reagavimo į krizę; |
| --- | --- |

45.

| 46. | yra įsitikinęs, kad žmogaus teisėmis paremtas reagavimas į COVID-19 pandemiją yra veiksmingiausias, integracinis ir tvarus metodas siekiant valdyti dabartinę krizę; primena, kad trečiosioms šalims reaguojant į COVID-19 krizę neturi būti pažeidžiamos žmogaus teisės ar tarptautinės teisės nuostatos ir reagavimas turi apsiriboti tik būtinai reikalingomis ir proporcingomis priemonėmis, kurios turėtų būti reguliariai tikrinamos ir taikomos tam tikrą nustatytą laikotarpį; ragina ES delegacijas atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį visame pasaulyje, nustatyti tendencijas ir remti tarptautines, regionines ir vietos organizacijas, piliečius ir pilietinę visuomenę, kai jie stengiasi kovoti su neigiamu COVID-19 krizės poveikiu žmogaus teisėms visame pasaulyje, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos padariniai netrukdytų įgyvendinti 2020–2024 m. ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje jau nustatytų ES vertybių ir žmogaus teisių srities įsipareigojimų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, jog strategiškai svarbu, kad ES atliktų lyderės vaidmenį ir remtų savo kaimynines šalis tiek rytuose, tiek pietuose, tiek Arkties regione, padėdama savo kaimynėms kovoti su COVID-19 pandemija; ragina labiau remti demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir reformas kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad ES turi suteikti Vakarų Balkanų šalims, kurios dar nėra ES narės, patikimą galimybę prisijungti prie ES ir kad ES turi sustiprinti investavimo į šį regioną pastangas; pabrėžia, kad ES plėtros procesas ir ES parama vakarų Balkanų šalyse vykstančiam reformų procesui yra tęsiami nepaisant vykstančios pandemijos; palankiai vertina Komisijos finansinės paramos Vakarų Balkanų šalims iniciatyvą ir jų įtraukimą į ES bendrą medicinos reikmenų viešąjį pirkimą, siekiant joms padėti kovoti su COVID-19 pandemija; ragina įtraukti visas Vakarų Balkanų šalis į ES solidarumo fondą ir pakartoja, kad teikiant pagalbą mūsų partneriams kartu būtina vykdyti stiprią informavimo kampaniją; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad COVID-19 krizė, veikdama kaip konflikto skatintoja, galėtų destabilizuoti Afrikos šalis, kurios dažnai turi silpną sveikatos priežiūros infrastruktūrą ir dideles skolas; ragina stiprinti ir veiksmingiau koordinuoti ES ir Afrikos bendradarbiavimą, plėsti privačias investicijas, skatinti finansinę paramą ir ekonomikos gaivinimo planus ir rasti alternatyvų Kinijos investicijoms; ragina ES tęsti sustiprintą dialogą, po kurio būtų surengtas ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimas, ir siekti, kad Afrika taptų ilgalaike, patikima ir artima ES partnere; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad taikomos sankcijos neturėtų trukdyti tinkamai reaguoti į COVID-19 pandemiją; pabrėžia, kad konkrečiu Irano atveju reikia išplėsti paramos prekybos mainams priemonės (INSTEX) taikymo apimtį ir kad šis mechanizmas turėtų būti naudojamas mūsų skiriamai humanitarinei pagalbai sustiprinti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad ES partneriai Sahelio ir Sacharos bei Somalio pusiasalio regionuose susiduria su precedento neturinčiais COVID-19 pandemijos padariniais, o kartu toliau kovoja su ginkluotomis teroristinėmis grupuotėmis, įskaitant džihadistus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono šalių santykiai yra labai svarbūs strategiškai; pabrėžia, kad Lotynų Amerika yra vienas iš labiausiai nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusių regionų; ragina Komisiją ir toliau bendradarbiauti su Lotynų Amerikos šalimis, pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą siekiant įveikti COVID-19, padėti įgyvendinti atkūrimo planus ir politiškai remti šias šalis siekiant užkirsti kelią pernelyg didelei jų priklausomybei nuo kitų geopolitinių veikėjų teikiamos pagalbos; ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares įgyvendinti 2030 m. darbotvarkę ir DVT kaip ekonomikos gaivinimo veiksmų gaires; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad dabartinė COVID-19 pandemija padarė neigiamą poveikį esamoms bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijoms, visų pirma ES mokymo misijoms tokiose šalyse kaip Malis, Somalis ar Centrinės Afrikos Respublika; primena, kad Europos dalyvavimas ir patikimas įsipareigojimas yra labai svarbūs siekiant sušvelninti humanitarinius, socialinius ir ekonominius COVID-19 pandemijos padarinius; ragina stiprinti BSGP misijas, skirtas konfliktų prevencijai ar švelninimui, visų pirma vykdomas artimiausiose ES kaimyninėse šalyse, siekiant padėti stabilizuoti jau nestabilią padėtį ir užkirsti kelią konfliktų ir smurto pasikartojimui dėl COVID-19 sukeltos papildomos įtampos; ragina valstybes nares skirti daugiau civilinio ir karinio personalo tokioms misijoms ir operacijoms ir šiuo atžvilgiu taip pat ragina skubiai patvirtinti Europos taikos priemonę; primygtinai ragina EIVT didinti BSGP misijų ir operacijų atsparumą ir tvarumą tokių krizių kaip COVID-19 pandemija metu; pabrėžia, kad tokiomis aplinkybėmis svarbu išlaikyti BSGP misijų ir operacijų tęstinumą; ragina visapusiški įvertinti COVID-19 poveikį pasirengimui, pasiruošimui, pajėgų kūrimui, darbuotojų saugumui ir BSGP operacijų bei misijų tęstinumui; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares integruoti lyčių lygybę, lyčių aspektą ir tarpsektorinę perspektyvą, įskaitant lygiavertį ir įvairų atstovavimą, į ES užsienio ir saugumo politiką ir pripažinti įvairią moterų ir kitų marginalizuotų grupių, kurioms šios pandemijos poveikis yra labai žalingas, patirtį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | yra tvirtai įsitikinęs, kad bendradarbiavimas klimato kaitos srityje galėtų tapti pagrindu plėtoti platesnį pasaulinį bendradarbiavimą kovojant su COVID-19, remiant daugiašalę sistemą ir atkuriant pasitikėjimą taisyklėmis pagrįsta tvarka; |
| --- | --- |

55.

| 56. | laikosi nuomonės, kad dėl COVID-19 krizės išryškėjo tam tikri mūsų Sąjungos trūkumai ir kartu paaiškėjo, kad reikia skubiai kurti vidaus ir pasauliniu mastu veiksmingą, efektyvią ir savarankišką Sąjungą, turinčią krizių prevencijos ir kovos su jomis mechanizmus, įskaitant finansines priemones; mano, kad Konferencija dėl Europos ateities bus gera platforma, padėsianti daryti pažangą kuriant veiksmingesnius ES išorės politikos sprendimų priėmimo procesus; todėl yra pasiryžęs kuo greičiau pradėti Konferencijos veiklą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkreipia dėmesį į COVID-19 poveikį labiau pažeidžiamiems regionams, įskaitant konfliktų regionus ir mažiausiai išsivysčiusias šalis; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai siekti, kad būtų nutraukti vietos ir regioniniai karo veiksmai ir sudaryti paliaubų susitarimai, taip pat paremti JT generalinio sekretoriaus António Guterres iniciatyvą paskelbti pasaulines paliaubas; primena, kad teikiant pagalbą, be kita ko, reaguojant į su COVID-19 susijusius poreikius, reikia laikytis humanitarinių nešališkumo ir neutralumo principų; ragina ES ginti galimybes teikti humanitarinę pagalbą atokiausiose konfliktų zonose, propaguojant humanitarinius koridorius, ir pabrėžia, kad konfliktų paveiktose šalyse bet kokie išorės veiksmai turi būti grindžiami su konfliktais susijusios rizikos ir pažeidžiamumo, įskaitant moterų perspektyvas, vertinimu, ypatingą dėmesį skiriant taikos kūrimui; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palankiai vertina ES nepritarimą su vakcina susijusiam nacionalizmui; pakartoja, kad ES turi imtis vadovaujamojo vaidmens suteikiant galimybę vienodomis sąlygomis gauti vakcinas visiems pasaulio žmonėms; ragina Komisiją dirbti kartu su tarptautiniais partneriais, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje, kai tik vakcina bus prieinama; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai bei valstybėms narėms. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(2)  OL C 388, 2020 11 13, p. 11.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/73

---

P9_TA(2020)0323

Vystymosi veiksmingumo ir pagalbos efektyvumo gerinimas

2020 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi veiksmingumo ir pagalbos efektyvumo gerinimo (2019/2184(INI))

(2021/C 425/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25–27 d. vykusį JT aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač į jame nustatytą 17-ąjį darnaus vystymosi tikslą (DVT), kuriuo JT valstybės narės įpareigojamos stiprinti darbotvarkės įgyvendinimo priemones ir atgaivinti visuotinę darnaus vystymosi partnerystę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25–27 d. vykusį JT aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač į jame nustatytą 17-ąjį darnaus vystymosi tikslą (DVT), kuriuo JT valstybės narės įpareigojamos stiprinti darbotvarkės įgyvendinimo priemones ir atgaivinti visuotinę darnaus vystymosi partnerystę (1),

| — | atsižvelgdamas į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę – 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje, Etiopijoje, vykusios Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos metu priimtą baigiamąjį dokumentą, kurį JT Generalinė Asamblėja patvirtino savo 2015 m. liepos 27 d. rezoliucijoje Nr. 69/313, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę – 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje, Etiopijoje, vykusios Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos metu priimtą baigiamąjį dokumentą, kurį JT Generalinė Asamblėja patvirtino savo 2015 m. liepos 27 d. rezoliucijoje Nr. 69/313,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. JT tarpžinybinės darbo grupės vystymosi finansavimo klausimais ataskaitą dėl darnaus vystymosi finansavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. JT tarpžinybinės darbo grupės vystymosi finansavimo klausimais ataskaitą dėl darnaus vystymosi finansavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje, Prancūzijoje, vykusias 21-ąją JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP 21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje, Prancūzijoje, vykusias 21-ąją JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP 21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, priimtą per 2005 m. vykusį antrąjį Aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, Akros veiksmų darbotvarkę, priimtą per 2008 m. Akroje (Gana) vykusį trečiąjį Aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, ir į ketvirtojo Aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais, vykusio 2011 m. gruodžio mėn. Pusane (Korėjos Respublika), išvadas, kuriomis pradėta įgyvendinti Visuotinę veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę (VVVBP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, priimtą per 2005 m. vykusį antrąjį Aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, Akros veiksmų darbotvarkę, priimtą per 2008 m. Akroje (Gana) vykusį trečiąjį Aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, ir į ketvirtojo Aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais, vykusio 2011 m. gruodžio mėn. Pusane (Korėjos Respublika), išvadas, kuriomis pradėta įgyvendinti Visuotinę veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę (VVVBP),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Nairobyje vykusio VVVBP antrojo aukšto lygio susitikimo Nairobio baigiamąjį dokumentą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Nairobyje vykusio VVVBP antrojo aukšto lygio susitikimo Nairobio baigiamąjį dokumentą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 13–14 d. vykusį VVVBP aukšto lygio susitikimą, surengtą Niujorke vykusio JT aukšto lygio politinio forumo darnaus vystymosi srityje metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 13–14 d. vykusį VVVBP aukšto lygio susitikimą, surengtą Niujorke vykusio JT aukšto lygio politinio forumo darnaus vystymosi srityje metu,

| — | atsižvelgdamas į 17-ąjį iniciatyvinio komiteto posėdį rengiantis 2019 m. pasaulinės partnerystės aukšto lygio susitikimui 2019 m. kovo 26–27 d., Kampaloje (Uganda), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 17-ąjį iniciatyvinio komiteto posėdį rengiantis 2019 m. pasaulinės partnerystės aukšto lygio susitikimui 2019 m. kovo 26–27 d., Kampaloje (Uganda),

| — | atsižvelgdamas į VVVBP 2019 m. ataskaitą „Siekiant veiksmingesnio vystomojo bendradarbiavimo“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į VVVBP 2019 m. ataskaitą „Siekiant veiksmingesnio vystomojo bendradarbiavimo“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją (VTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją (VTK),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, kuriame apibrėžiama, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą, ir reikalaujama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laikytųsi įsipareigojimų, kuriems jos pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose organizacijose, ir atsižvelgtų į vystomojo bendradarbiavimo tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, kuriame apibrėžiama, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą, ir reikalaujama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laikytųsi įsipareigojimų, kuriems jos pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose organizacijose, ir atsižvelgtų į vystomojo bendradarbiavimo tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims,

| — | atsižvelgdamas į naująjį 2017 m. birželio 30 d. Europos konsensusą dėl vystymosi (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naująjį 2017 m. birželio 30 d. Europos konsensusą dėl vystymosi (5),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio mėn. Lisabonoje vykusiame antrajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą Afrikos ir ES strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio mėn. Lisabonoje vykusiame antrajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą Afrikos ir ES strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 29–30 d. vykusį penktąjį Afrikos Sąjungos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą ir į šio aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją „Investicijos į jaunimą siekiant spartesnio įtraukaus ekonomikos augimo ir tvaraus vystymosi“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 29–30 d. vykusį penktąjį Afrikos Sąjungos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą ir į šio aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją „Investicijos į jaunimą siekiant spartesnio įtraukaus ekonomikos augimo ir tvaraus vystymosi“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą Visuotinę ES užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pristatytą Visuotinę ES užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl bendro programavimo intensyvinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl bendro programavimo intensyvinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 16 d. Tarybos išvadas dėl 2019 m. metinės ataskaitos Europos Vadovų Tarybai dėl ES paramos vystymuisi tikslų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 16 d. Tarybos išvadas dėl 2019 m. metinės ataskaitos Europos Vadovų Tarybai dėl ES paramos vystymuisi tikslų (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio mėn. Kompetentingų asmenų aukšto lygio grupės ataskaitą „Europa pasaulyje. Europos vystymosi finansinės struktūros ateitis“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio mėn. Kompetentingų asmenų aukšto lygio grupės ataskaitą „Europa pasaulyje. Europos vystymosi finansinės struktūros ateitis“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ES tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi rezultatų sistemos įgyvendinimo pradžia“(SWD(2015)0080) ir į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl šios rezultatų sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ES tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi rezultatų sistemos įgyvendinimo pradžia“(SWD(2015)0080) ir į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl šios rezultatų sistemos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2016–2020 m. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi strateginį planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2016–2020 m. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi strateginį planą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą dėl naujo Afrikos ir Europos tvarių investicijų ir darbo vietų kūrimo aljanso (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą dėl naujo Afrikos ir Europos tvarių investicijų ir darbo vietų kūrimo aljanso (COM(2018)0643),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo mėn. Komisijos Afrikos kaimo vietovių klausimų darbo grupės galutinę ataskaitą „Afrikos ir Europos darbotvarkė kaimo vietovių pertvarkai užtikrinti“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo mėn. Komisijos Afrikos kaimo vietovių klausimų darbo grupės galutinę ataskaitą „Afrikos ir Europos darbotvarkė kaimo vietovių pertvarkai užtikrinti“ (9),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos mėn. atliktą veiksmingumo principų taikymo tyrimą „Veiksmingumas siekiant daryti poveikį“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos mėn. atliktą veiksmingumo principų taikymo tyrimą „Veiksmingumas siekiant daryti poveikį“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl tolesnių 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo įgyvendinimo priemonių (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl tolesnių 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo įgyvendinimo priemonių (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl vietos valdžios institucijų vaidmens vykdant vystomąjį bendradarbiavimą besivystančiose šalyse (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl vietos valdžios institucijų vaidmens vykdant vystomąjį bendradarbiavimą besivystančiose šalyse (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl privačiojo sektoriaus ir vystymosi (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl privačiojo sektoriaus ir vystymosi (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondo: reikšmė vystymuisi ir humanitarinei pagalbai (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondo: reikšmė vystymuisi ir humanitarinei pagalbai (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją „ES ir Afrikos strategija: paspirtis vystymuisi“ (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją „ES ir Afrikos strategija: paspirtis vystymuisi“ (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo priemonės, humanitarinės pagalbos priemonės ir Europos plėtros fondo įgyvendinimo (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo priemonės, humanitarinės pagalbos priemonės ir Europos plėtros fondo įgyvendinimo (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl būsimų derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl būsimų derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ir vykdymo metinės strateginės ataskaitos (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ir vykdymo metinės strateginės ataskaitos (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 27 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 27 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl vykstančių derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (26); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl vykstančių derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (26);

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25) (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25) (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (28),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano (29),

| — | atsižvelgdama į bendrą Europos Komisijos darbo dokumentą: Lyčių lygybė ir moterys plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m. (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą Europos Komisijos darbo dokumentą: Lyčių lygybė ir moterys plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m. (SWD(2015)0182),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (COM(2012)0492); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (COM(2012)0492);

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Veiksmingas vystomasis bendradarbiavimas. Ar ES duoda rezultatų? Išsami ES veiklos rezultatų analizė“, kurį užsakė Komisija ir kuris paskelbtas 2020 m. gegužės mėn. (30); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Veiksmingas vystomasis bendradarbiavimas. Ar ES duoda rezultatų? Išsami ES veiklos rezultatų analizė“, kurį užsakė Komisija ir kuris paskelbtas 2020 m. gegužės mėn. (30);

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės mėn. tyrimą dėl mišraus finansavimo veiksmingumo, pavadintą „Vystymosi fondų naudojimas privačių investicijų rizikai mažinti. Kiek jis veiksmingas siekiant vystymosi rezultatų?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės mėn. tyrimą dėl mišraus finansavimo veiksmingumo, pavadintą „Vystymosi fondų naudojimas privačių investicijų rizikai mažinti. Kiek jis veiksmingas siekiant vystymosi rezultatų?“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 15 d. Komisijos komunikatą „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“ (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 15 d. Komisijos komunikatą „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“ (COM(2013)0280),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 10 d. EBPO vystomojo bendradarbiavimo tarpusavio vertinimo ataskaitą dėl Europos Sąjungos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 10 d. EBPO vystomojo bendradarbiavimo tarpusavio vertinimo ataskaitą dėl Europos Sąjungos,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 22 d. EBPO Paramos vystymuisi komiteto (DAC) rekomendaciją dėl humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos sąsajos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 22 d. EBPO Paramos vystymuisi komiteto (DAC) rekomendaciją dėl humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos sąsajos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. EBPO ataskaitą „Koronaviruso (COVID-19) krizės poveikis vystymosi finansavimui“ (31); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. EBPO ataskaitą „Koronaviruso (COVID-19) krizės poveikis vystymosi finansavimui“ (31);

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 25 d. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl vandenyno ir kriosferos keičiantis klimatui (SROCC); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 25 d. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl vandenyno ir kriosferos keičiantis klimatui (SROCC);

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A9-0212/2020),

| A. | kadangi vystomojo bendradarbiavimo aplinkybės bėgant metams pasikeitė ir iškilo naujų pasaulinių problemų, pvz., klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo, migracijos, maisto stygiaus, vidaus konfliktų, terorizmo ir smurtinio ekstremizmo, infekcinių ligų protrūkių, taip pat dažnų ir didelių gaivalinių nelaimių, visų pirma besivystančiose šalyse, nuo kurių nukenčia pažeidžiamiausi asmenys; kadangi pasaulinė aplinka tampa sudėtingesnė ir nepastovesnė: daugėja konfliktų, didėja geopolitinė konkurencija, kadangi iš to matyti, kad būtina stiprinti daugiašališkumo principą ir nuolat stengtis didinti Europos pagalbos veiksmingumą ir poveikį; |
| --- | --- |

A.

kadangi vystomojo bendradarbiavimo aplinkybės bėgant metams pasikeitė ir iškilo naujų pasaulinių problemų, pvz., klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo, migracijos, maisto stygiaus, vidaus konfliktų, terorizmo ir smurtinio ekstremizmo, infekcinių ligų protrūkių, taip pat dažnų ir didelių gaivalinių nelaimių, visų pirma besivystančiose šalyse, nuo kurių nukenčia pažeidžiamiausi asmenys; kadangi pasaulinė aplinka tampa sudėtingesnė ir nepastovesnė: daugėja konfliktų, didėja geopolitinė konkurencija, kadangi iš to matyti, kad būtina stiprinti daugiašališkumo principą ir nuolat stengtis didinti Europos pagalbos veiksmingumą ir poveikį;

| B. | kadangi pasaulį sukrėtė COVID-19 pandemija; kadangi šios pandemijos poveikis besivystančioms šalims ir paramą gaunančioms šalims vis dar neaiškus ir yra didelė našta tiek pagalbą teikiančių šalių, tiek privačių investuotojų pagalbos pajėgumams; |
| --- | --- |

B.

kadangi pasaulį sukrėtė COVID-19 pandemija; kadangi šios pandemijos poveikis besivystančioms šalims ir paramą gaunančioms šalims vis dar neaiškus ir yra didelė našta tiek pagalbą teikiančių šalių, tiek privačių investuotojų pagalbos pajėgumams;

| C. | kadangi COVID-19 pandemija, kuri palietė visas šalis nepriklausomai nuo jų išsivystymo, daro poveikį ne tik sveikatai, bet ir ekonominį ir socialinį poveikį; kadangi ši pandemija daro poveikį vystomajam bendradarbiavimui ir dėl jos turi būti didinamas efektyvumas; |
| --- | --- |

C.

kadangi COVID-19 pandemija, kuri palietė visas šalis nepriklausomai nuo jų išsivystymo, daro poveikį ne tik sveikatai, bet ir ekonominį ir socialinį poveikį; kadangi ši pandemija daro poveikį vystomajam bendradarbiavimui ir dėl jos turi būti didinamas efektyvumas;

| D. | kadangi dabartinė pandemija labai sutrikdė ir gali turėti ilgalaikį poveikį turizmui, jūrų transportui ir kitiems vandenynų sektoriams, kas neigiamai veikia daugelio besivystančių šalių, įskaitant pažeidžiamiausias šalis, mažas besivystančias salų valstybes ir mažiausiai išsivysčiusias šalis, ekonomiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi dabartinė pandemija labai sutrikdė ir gali turėti ilgalaikį poveikį turizmui, jūrų transportui ir kitiems vandenynų sektoriams, kas neigiamai veikia daugelio besivystančių šalių, įskaitant pažeidžiamiausias šalis, mažas besivystančias salų valstybes ir mažiausiai išsivysčiusias šalis, ekonomiką;

| E. | kadangi pagalbos veiksmingumas priklauso nuo to, kaip įgyvendinamas politikos suderinamumo vystymosi labui principas; kadangi vis dar reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų laikomasi politikos suderinamumo vystymosi labui principų, ypač ES migracijos, prekybos, klimato ir žemės ūkio politikos srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagalbos veiksmingumas priklauso nuo to, kaip įgyvendinamas politikos suderinamumo vystymosi labui principas; kadangi vis dar reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų laikomasi politikos suderinamumo vystymosi labui principų, ypač ES migracijos, prekybos, klimato ir žemės ūkio politikos srityse;

| F. | kadangi ES ir valstybių narių vidaus bei išorės politika neturėtų daryti neigiamo poveikio besivystančioms šalims, atsižvelgiant į politikos suderinamumą vystymosi labui; kadangi vis daugiau dėmesio skiriama ES išorės politikos interesų propagavimui; kadangi ES išorės pagalbos esminis uždavinys ir toliau turėtų būti vystymosi veiksmingumas ir efektyvumas bei šalių partnerių poreikiai pagal SESV 208 straipsnį, nustatantį, kad pagrindinis vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslas yra skurdo mažinimas ir panaikinimas; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ir valstybių narių vidaus bei išorės politika neturėtų daryti neigiamo poveikio besivystančioms šalims, atsižvelgiant į politikos suderinamumą vystymosi labui; kadangi vis daugiau dėmesio skiriama ES išorės politikos interesų propagavimui; kadangi ES išorės pagalbos esminis uždavinys ir toliau turėtų būti vystymosi veiksmingumas ir efektyvumas bei šalių partnerių poreikiai pagal SESV 208 straipsnį, nustatantį, kad pagrindinis vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslas yra skurdo mažinimas ir panaikinimas;

| G. | kadangi vystymosi veiksmingumo principai ir visi vystymosi finansavimo šaltiniai turėtų būti aiškiai apibrėžti norint, kad būtų pasiekti Paryžiaus klimato susitarime nustatyti tikslai; |
| --- | --- |

G.

kadangi vystymosi veiksmingumo principai ir visi vystymosi finansavimo šaltiniai turėtų būti aiškiai apibrėžti norint, kad būtų pasiekti Paryžiaus klimato susitarime nustatyti tikslai;

| H. | kadangi pasaulio gyventojų skaičius didėja sparčiau negu bendrosios nacionalinės pajamos (BNP), visų pirma Užsachario Afrikoje, kur per kitus 30 metų gyventojų skaičius turėtų padidėti du kartus ir 2050 m. pasiekti 2,1 mlrd., o šimtmečio pabaigoje – 3,8 mlrd.; kadangi, nepaisant spartaus ekonomikos augimo, dėl to padaugės skurdą patiriančių ir darbo neturinčių žmonių – iš to matyti neatidėliotina būtinybė veiksmingai remti besivystančių šalių pastangas pasiekti darnaus vystymosi tikslus (DVT); |
| --- | --- |

H.

kadangi pasaulio gyventojų skaičius didėja sparčiau negu bendrosios nacionalinės pajamos (BNP), visų pirma Užsachario Afrikoje, kur per kitus 30 metų gyventojų skaičius turėtų padidėti du kartus ir 2050 m. pasiekti 2,1 mlrd., o šimtmečio pabaigoje – 3,8 mlrd.; kadangi, nepaisant spartaus ekonomikos augimo, dėl to padaugės skurdą patiriančių ir darbo neturinčių žmonių – iš to matyti neatidėliotina būtinybė veiksmingai remti besivystančių šalių pastangas pasiekti darnaus vystymosi tikslus (DVT);

| I. | kadangi ES ir Afrikos strategija, paremta lygiateise partneryste reiškia, kad reikia atsižvelgti į konkrečius Afrikos šalims rūpimus klausimus, susijusius su ekonomikos įvairinimu, industrializacija, vyriausybės pajamų praradimu ir regionine integracija; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES ir Afrikos strategija, paremta lygiateise partneryste reiškia, kad reikia atsižvelgti į konkrečius Afrikos šalims rūpimus klausimus, susijusius su ekonomikos įvairinimu, industrializacija, vyriausybės pajamų praradimu ir regionine integracija;

| J. | kadangi šalių nelygybė vis dar labai didelė, o nelygybė daro neigiamą poveikį pagalbos veiksmingumui ir efektyvumui; |
| --- | --- |

J.

kadangi šalių nelygybė vis dar labai didelė, o nelygybė daro neigiamą poveikį pagalbos veiksmingumui ir efektyvumui;

| K. | kadangi svarbu nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama kurti ir didinti bendruomenių atsparumą, ypač nestabiliose šalyse partnerėse, konfliktų ar gaivalinių nelaimių paveiktose šalyse ir pabėgėlius priimančiose šalyse; |
| --- | --- |

K.

kadangi svarbu nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama kurti ir didinti bendruomenių atsparumą, ypač nestabiliose šalyse partnerėse, konfliktų ar gaivalinių nelaimių paveiktose šalyse ir pabėgėlius priimančiose šalyse;

| L. | kadangi vaikų sveikata ir gerovė yra labai svarbus vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslas; |
| --- | --- |

L.

kadangi vaikų sveikata ir gerovė yra labai svarbus vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslas;

| M. | kadangi ES, kartu su jos valstybėmis narėmis, kaip didžiausia pasaulyje oficialios paramos vystymuisi (OPV) teikėja, kurios skirta parama 2018 m. siekė 74,4 mlrd. EUR, sudarydama beveik 57 proc. visos OPV visame pasaulyje, yra įsipareigojusi skatinti veiksmingą vystomąjį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama panaikinti visų formų skurdą ir nelygybę, ir padėti vystymosi srities partneriams įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; kadangi 2019 m. EBPO Paramos vystymuisi komiteto nariai kartu OPV tikslams išleido tik 0,3 % BNP ir tik penki nariai pasiekė arba viršijo išlaidų tikslą (Jungtinė Karalystė, Švedija, Danija, Liuksemburgas ir Norvegija); |
| --- | --- |

M.

kadangi ES, kartu su jos valstybėmis narėmis, kaip didžiausia pasaulyje oficialios paramos vystymuisi (OPV) teikėja, kurios skirta parama 2018 m. siekė 74,4 mlrd. EUR, sudarydama beveik 57 proc. visos OPV visame pasaulyje, yra įsipareigojusi skatinti veiksmingą vystomąjį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama panaikinti visų formų skurdą ir nelygybę, ir padėti vystymosi srities partneriams įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; kadangi 2019 m. EBPO Paramos vystymuisi komiteto nariai kartu OPV tikslams išleido tik 0,3 % BNP ir tik penki nariai pasiekė arba viršijo išlaidų tikslą (Jungtinė Karalystė, Švedija, Danija, Liuksemburgas ir Norvegija);

| N. | kadangi visų rūšių vystomasis bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas šalies bei demokratinės atsakomybės ir derinimo principais, daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, įtraukiai partnerystei, skaidrumui ir atskaitomybei, siekiant užtikrinti, kad vystymosi fondai būtų naudojami veiksmingai ir efektyviai, siekiant tinkamai įgyvendinti DVT; |
| --- | --- |

N.

kadangi visų rūšių vystomasis bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas šalies bei demokratinės atsakomybės ir derinimo principais, daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, įtraukiai partnerystei, skaidrumui ir atskaitomybei, siekiant užtikrinti, kad vystymosi fondai būtų naudojami veiksmingai ir efektyviai, siekiant tinkamai įgyvendinti DVT;

| O. | kadangi Visuotinės veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės (VVVBP) vaidmuo – skatinti pagalbos veiksmingumo principus; kadangi ji turi tris strateginius prioritetus, kuriais remsis pradėdama įgyvendinti „veiksmų dešimtmetį“, ir kurie yra tokie: vystymosi efektyvumas siekiant paspartinti 2030 m. darbotvarkės įgyvendinimą, geresnių partnerysčių kūrimas, ir naudojimasis stebėsena, kad būtų galima reaguoti; |
| --- | --- |

O.

kadangi Visuotinės veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės (VVVBP) vaidmuo – skatinti pagalbos veiksmingumo principus; kadangi ji turi tris strateginius prioritetus, kuriais remsis pradėdama įgyvendinti „veiksmų dešimtmetį“, ir kurie yra tokie: vystymosi efektyvumas siekiant paspartinti 2030 m. darbotvarkės įgyvendinimą, geresnių partnerysčių kūrimas, ir naudojimasis stebėsena, kad būtų galima reaguoti;

| P. | kadangi tyrime „Veiksmingas vystomasis bendradarbiavimas. Ar ES duoda rezultatų? Išsami ES veiklos rezultatų analizė“ nurodoma, kad ES valstybės narės ir ES institucijos mažiau derina savo veiksmus su veiksmingumo principais ir susijusiais rodikliais, visų pirma nuspėjamumu, rodiklių, nustatytų pagal šalių partnerių rezultatų sistemas naudojimu, šalių partnerių viešųjų finansų valdymo sistemų naudojimu ir įsipareigojimais įtraukti šalių partnerių vyriausybes į projektų vertinimus bei skaidrias ataskaitas; |
| --- | --- |

P.

kadangi tyrime „Veiksmingas vystomasis bendradarbiavimas. Ar ES duoda rezultatų? Išsami ES veiklos rezultatų analizė“ nurodoma, kad ES valstybės narės ir ES institucijos mažiau derina savo veiksmus su veiksmingumo principais ir susijusiais rodikliais, visų pirma nuspėjamumu, rodiklių, nustatytų pagal šalių partnerių rezultatų sistemas naudojimu, šalių partnerių viešųjų finansų valdymo sistemų naudojimu ir įsipareigojimais įtraukti šalių partnerių vyriausybes į projektų vertinimus bei skaidrias ataskaitas;

| Q. | kadangi ES vystymosi politika ir partnerystės turi būti grindžiamos tvariu politiniu ir ekonominiu bendradarbiavimu su partneriais vienodomis sąlygomis ir visų pirma pagarba žmogaus teisėms; kadangi įgyvendinant jos vystymosi politiką turi būti atsižvelgiama į priverstinai perkeltų asmenų, pažeidžiamų gyventojų, migrantų ir prieglobsčio prašytojų padėtį; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES vystymosi politika ir partnerystės turi būti grindžiamos tvariu politiniu ir ekonominiu bendradarbiavimu su partneriais vienodomis sąlygomis ir visų pirma pagarba žmogaus teisėms; kadangi įgyvendinant jos vystymosi politiką turi būti atsižvelgiama į priverstinai perkeltų asmenų, pažeidžiamų gyventojų, migrantų ir prieglobsčio prašytojų padėtį;

| R. | kadangi, atsižvelgiant į užsitęsusių krizių didėjimą ir siekdama ilgalaikių rezultatų ES turėtų toliau dėti pastangas, kad pradėtų veikti humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąsaja; |
| --- | --- |

R.

kadangi, atsižvelgiant į užsitęsusių krizių didėjimą ir siekdama ilgalaikių rezultatų ES turėtų toliau dėti pastangas, kad pradėtų veikti humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąsaja;

| S. | kadangi pagalbos suskaidymas išlieka nuolatine problema, kuri kyla dėl pagalbos teikėjų ir agentūrų gausos bei jų veiklos ir projektų koordinavimo stokos; |
| --- | --- |

S.

kadangi pagalbos suskaidymas išlieka nuolatine problema, kuri kyla dėl pagalbos teikėjų ir agentūrų gausos bei jų veiklos ir projektų koordinavimo stokos;

| T. | kadangi programavimo proceso metu labai svarbu užtikrinti, kad šalyse partnerėse būtų plačiai konsultuojamasi su visais susijusiais subjektais: vietos valdžios institucijomis, nacionaliniais parlamentais, pilietine visuomene, vietos NVO, moterų asociacijomis, marginalizuotomis grupėmis, JT ir jų agentūromis, MVĮ bei privačiu sektoriumi; |
| --- | --- |

T.

kadangi programavimo proceso metu labai svarbu užtikrinti, kad šalyse partnerėse būtų plačiai konsultuojamasi su visais susijusiais subjektais: vietos valdžios institucijomis, nacionaliniais parlamentais, pilietine visuomene, vietos NVO, moterų asociacijomis, marginalizuotomis grupėmis, JT ir jų agentūromis, MVĮ bei privačiu sektoriumi;

| U. | kadangi be principo „iš apačios į viršų“ neįmanoma pasiekti geresnių vystymosi rezultatų; kadangi geresnis dalijimasis konkrečiais pavyzdžiais ir patarimais dėl sėkmingų projektų šalyse partnerėse padės veiksmingai įgyvendinti principus ir sėkmingai pasiekti numatytų rezultatų; |
| --- | --- |

U.

kadangi be principo „iš apačios į viršų“ neįmanoma pasiekti geresnių vystymosi rezultatų; kadangi geresnis dalijimasis konkrečiais pavyzdžiais ir patarimais dėl sėkmingų projektų šalyse partnerėse padės veiksmingai įgyvendinti principus ir sėkmingai pasiekti numatytų rezultatų;

| V. | kadangi veiksmingas privačiojo sektoriaus dalyvavimas turėtų būti grindžiamas penkiais Kampalos principais, būtent: įtraukia šalių atsakomybe, rezultatais ir tiksliniu poveikiu, įtraukia partneryste, skaidrumu ir atskaitomybe, taip pat tuo, kad niekas neturėtų būti paliekamas nuošalyje; |
| --- | --- |

V.

kadangi veiksmingas privačiojo sektoriaus dalyvavimas turėtų būti grindžiamas penkiais Kampalos principais, būtent: įtraukia šalių atsakomybe, rezultatais ir tiksliniu poveikiu, įtraukia partneryste, skaidrumu ir atskaitomybe, taip pat tuo, kad niekas neturėtų būti paliekamas nuošalyje;

| W. | kadangi šalyse partnerėse yra keletas kitų veikėjų ir paramos teikėjų, teikiančių humanitarinę pagalbą bei paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

W.

kadangi šalyse partnerėse yra keletas kitų veikėjų ir paramos teikėjų, teikiančių humanitarinę pagalbą bei paramą vystymuisi;

| X. | kadangi, nors ES institucijos ir valstybės narės, vietos ir regioninės valdžios institucijos, tarptautinės organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) turi sukaupusios daug duomenų ir praktinės patirties, šiais ištekliais vis dar dalijamasi nepakankamai; kadangi tie duomenys turėtų būti prieinamesni ir jais turėtų būti naudojamasi formuojant politiką; |
| --- | --- |

X.

kadangi, nors ES institucijos ir valstybės narės, vietos ir regioninės valdžios institucijos, tarptautinės organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) turi sukaupusios daug duomenų ir praktinės patirties, šiais ištekliais vis dar dalijamasi nepakankamai; kadangi tie duomenys turėtų būti prieinamesni ir jais turėtų būti naudojamasi formuojant politiką;

| Y. | kadangi trišalis bendradarbiavimas yra ypač veiksmingas gerinant bendradarbiavimą reagavimo į bendrus iššūkius srityje, pavyzdžiui, užkertant kelią gaivalinėms nelaimėms, dėl kurių lėtėja ir nutraukiamas vystymasis, jas valdant ir atsigaunant po jų, sprendžiant saugumo problemas platesniame regione, arba pritaikant mažųjų įmonių modelius prie naujų ekonominių iššūkių, kurie iškilo per koronaviruso krizę; |
| --- | --- |

Y.

kadangi trišalis bendradarbiavimas yra ypač veiksmingas gerinant bendradarbiavimą reagavimo į bendrus iššūkius srityje, pavyzdžiui, užkertant kelią gaivalinėms nelaimėms, dėl kurių lėtėja ir nutraukiamas vystymasis, jas valdant ir atsigaunant po jų, sprendžiant saugumo problemas platesniame regione, arba pritaikant mažųjų įmonių modelius prie naujų ekonominių iššūkių, kurie iškilo per koronaviruso krizę;

| Z. | kadangi kuriant ir įgyvendinant veiksmingą pagalbos politiką reikia geriau suprasti pagalbos poveikį ir bendrą aplinką, kurioje teikiama pagalba vystymuisi; |
| --- | --- |

Z.

kadangi kuriant ir įgyvendinant veiksmingą pagalbos politiką reikia geriau suprasti pagalbos poveikį ir bendrą aplinką, kurioje teikiama pagalba vystymuisi;

| AA. | kadangi, turint prieinamų ir patikimų duomenų apie pagalbą, didinamas pagalbos srautų skaidrumas ir visiems vystymosi srities partneriams padedama planuoti ir koordinuoti veiksmus; kadangi taikant tarptautinius standartus, kurie populiarinami įgyvendinant Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (angl. IATI), šiuos duomenis galima palyginti; kadangi siekiant vystymosi rezultatų ir siekiant DVT reikia išsamių duomenų apie vietos aplinkybes, sutartų tikslinių rezultatų rinkinį, bendrus su jais susijusius veiksmus ir greitą visuomenės grįžtamąją informaciją, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos atskaitomybei; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, turint prieinamų ir patikimų duomenų apie pagalbą, didinamas pagalbos srautų skaidrumas ir visiems vystymosi srities partneriams padedama planuoti ir koordinuoti veiksmus; kadangi taikant tarptautinius standartus, kurie populiarinami įgyvendinant Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (angl. IATI), šiuos duomenis galima palyginti; kadangi siekiant vystymosi rezultatų ir siekiant DVT reikia išsamių duomenų apie vietos aplinkybes, sutartų tikslinių rezultatų rinkinį, bendrus su jais susijusius veiksmus ir greitą visuomenės grįžtamąją informaciją, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos atskaitomybei;

| AB. | kadangi lyčių lygybė yra pagrindinis ES paramos vystymuisi principas; kadangi vystymosi politikos poveikis moterims ir mergaitėms yra skirtingas; kadangi vystymosi srityje trūksta pagal lytį suskirstytų duomenų; |
| --- | --- |

AB.

kadangi lyčių lygybė yra pagrindinis ES paramos vystymuisi principas; kadangi vystymosi politikos poveikis moterims ir mergaitėms yra skirtingas; kadangi vystymosi srityje trūksta pagal lytį suskirstytų duomenų;

| AC. | kadangi įrodyta, kad lygybę skatinanti pagalbos politika yra veiksmingesnė siekiant DVT tikslų, visų pirma kovojant su skurdu ir skatinant švietimą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi įrodyta, kad lygybę skatinanti pagalbos politika yra veiksmingesnė siekiant DVT tikslų, visų pirma kovojant su skurdu ir skatinant švietimą;

| AD. | kadangi kyla tikras pavojus, kad paramos vystymuisi ir tiesioginių užsienio investicijų (TUI) bei humanitarinės pagalbos teikiama nauda gali naudotis tik politikos ir ekonomikos elitas; kadangi iš to matyti, kad būtina palaikyti tokį vystomąjį bendradarbiavimą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti esminius politinės ekonomikos pokyčius, ypač tokiose srityse kaip valdymas, galios paskirstymas, socialinė atskirtis, socialinė apsauga ir galimybės naudotis ištekliais, taip pat sąveika su pasaulio ekonomika; kadangi iš to matyti, kad būtina pasitelkiant vystomąjį bendradarbiavimą remti ir skatinti gero valdymo, teisės viršenybės, galių atskyrimo ir žmogaus teisių skatinimo principus; |
| --- | --- |

AD.

kadangi kyla tikras pavojus, kad paramos vystymuisi ir tiesioginių užsienio investicijų (TUI) bei humanitarinės pagalbos teikiama nauda gali naudotis tik politikos ir ekonomikos elitas; kadangi iš to matyti, kad būtina palaikyti tokį vystomąjį bendradarbiavimą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti esminius politinės ekonomikos pokyčius, ypač tokiose srityse kaip valdymas, galios paskirstymas, socialinė atskirtis, socialinė apsauga ir galimybės naudotis ištekliais, taip pat sąveika su pasaulio ekonomika; kadangi iš to matyti, kad būtina pasitelkiant vystomąjį bendradarbiavimą remti ir skatinti gero valdymo, teisės viršenybės, galių atskyrimo ir žmogaus teisių skatinimo principus;

| AE. | kadangi Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) apskaičiuota, kad besivystančioms šalims reikia 1 trln. JAV dolerių skolai sumažinti po COVID-19; kadangi Pasaulio bankas, TVF, G20 ir G7 ėmėsi valstybės skolos mažinimo priemonių, skirtų neturtingiausioms pasaulio šalims; kadangi šios priemonės turėtų būti papildytos, kad teikiant paramą vystymuisi būtų galima veiksmingai pasiekti DVT, galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, gero valdymo ir pagrindinių žmogaus teisių besivystančiose šalyse srityse; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) apskaičiuota, kad besivystančioms šalims reikia 1 trln. JAV dolerių skolai sumažinti po COVID-19; kadangi Pasaulio bankas, TVF, G20 ir G7 ėmėsi valstybės skolos mažinimo priemonių, skirtų neturtingiausioms pasaulio šalims; kadangi šios priemonės turėtų būti papildytos, kad teikiant paramą vystymuisi būtų galima veiksmingai pasiekti DVT, galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, gero valdymo ir pagrindinių žmogaus teisių besivystančiose šalyse srityse;

| AF. | kadangi Europos Sąjunga dėl savo užjūrio teritorijų, tiek atokiausių regionų, tiek užjūrio šalių ir teritorijų, fiziškai yra visuose vandenynuose ir kadangi labai svarbu, kad ji parengtų integruotas regionines strategijas, kurios kuo labiau atitiktų vietos poreikius; |
| --- | --- |

AF.

kadangi Europos Sąjunga dėl savo užjūrio teritorijų, tiek atokiausių regionų, tiek užjūrio šalių ir teritorijų, fiziškai yra visuose vandenynuose ir kadangi labai svarbu, kad ji parengtų integruotas regionines strategijas, kurios kuo labiau atitiktų vietos poreikius;

| AG. | kadangi įgyvendinant DVD vietos valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ir kadangi decentralizuotas bendradarbiavimas turi tapti Sąjungos vystymosi strategijos pagrindu; |
| --- | --- |

AG.

kadangi įgyvendinant DVD vietos valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo ir kadangi decentralizuotas bendradarbiavimas turi tapti Sąjungos vystymosi strategijos pagrindu;

| AH. | kadangi vystymosi politikoje turi būti atsižvelgiama į prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių pažeidžiamų gyventojų perkėlimo ir socialinės nelygybės didėjimo aspektais, siekiant panaikinti skurdą; |
| --- | --- |

AH.

kadangi vystymosi politikoje turi būti atsižvelgiama į prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių pažeidžiamų gyventojų perkėlimo ir socialinės nelygybės didėjimo aspektais, siekiant panaikinti skurdą;

| AI. | kadangi dėl neteisėtų finansinių srautų, įskaitant mokesčių slėpimą, besivystančios šalys praranda daugiau nei dvigubai daugiau pajamų nei jos gauna iš oficialių išorės šaltinių, įskaitant paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

AI.

kadangi dėl neteisėtų finansinių srautų, įskaitant mokesčių slėpimą, besivystančios šalys praranda daugiau nei dvigubai daugiau pajamų nei jos gauna iš oficialių išorės šaltinių, įskaitant paramą vystymuisi;

| AJ. | kadangi ES institucijos vis rečiau naudoja šalims priklausančias rezultatų sistemas ir planavimo priemones (viešųjų finansų valdymą, VFV), nors jos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant veiksmingą vystomąjį bendradarbiavimą, siekiant darnaus vystymosi tikslų ir siekiant lyčių lygybės, nes teigiamai veikia lyčių aspekto integravimą; kadangi reikia prisiimti didesnius įsipareigojimus šioje srityje; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi ES institucijos vis rečiau naudoja šalims priklausančias rezultatų sistemas ir planavimo priemones (viešųjų finansų valdymą, VFV), nors jos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant veiksmingą vystomąjį bendradarbiavimą, siekiant darnaus vystymosi tikslų ir siekiant lyčių lygybės, nes teigiamai veikia lyčių aspekto integravimą; kadangi reikia prisiimti didesnius įsipareigojimus šioje srityje;

| 1. | pabrėžia, kad užtikrinti veiksmingumą reiškia daryti didesnį ir geresnį poveikį, pasiekti DVT ir nė vieno asmens nepalikti nuošalyje mano, kad didesnį, greitesnį ir tvaresnį poveikį galima daryti tuomet, kai Europos vystomasis bendradarbiavimas derinamas su pačių šalių partnerių pastangomis ir vietos poreikiais, koordinuojamas su kitų paramos teikėjų pastangomis ir teikiamas pasitelkiant jų partnerių institucijas ir sistemas, o taip pat vietos veikėjus ir pilietinę visuomenę, ir kai jis remia prioritetus, dėl kurių buvo susitarta palaikant įtraukius ir teisingus politikos procesus, užtikrinant demokratinę šalių atsakomybę ir visų suinteresuotųjų subjektų įtraukimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad ES, kaip didžiausia pasaulyje paramos teikėja ir svarbi tarptautinė veikėja taisyklėmis grindžiamo daugiašališkumo ir demokratijos srityje, turėtų suderintai naudotis savo veiksmingų priemonių ir pagalbos teikimo būdų rinkinius, sudarant sąlygas dalintis užduotimis ir išvengti pagalbos susiskaidymo, ir nustatyti prioritetus, kuriuose ji gali veiksmingai užtikrinti didžiausią pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad ES turėtų imtis iniciatyvos taikyti pagalbos veiksmingumo ir pagalbos efektyvumo principus, kad šalyse partnerėse galėtų užtikrinti tikrą poveikį ir pasiekti DVT, nieko nepaliekant nuošalyje; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia poveikį, kurį ES paramos vystymuisi ir tiesioginių užsienio investicijų naudojimas galėtų turėti pagrindinių migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo priežasčių šalinimui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia būtinybę kiekvienoje šalyje partnerėje strategiškiau ir tikslingiau įgyvendinti naujajame Europos konsensuse dėl vystymosi nustatytus politikos tikslus, taip taikant humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąsajos metodą ir laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo; pabrėžia, kad pagalbos programos turėtų būti derinamos su skolos tvarumo analize ir joje turėtų būti atsižvelgiama į parlamentinės priežiūros stiprinimo poreikį šalyje partnerėje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad ES turi ir toliau atidžiai stebėti, kaip naudojamos lėšos, ir imtis visų būtinų priemonių, kad būtų išvengta netinkamo paramos lėšų panaudojimo, užtikrinant, kad vykdant vystomąjį bendradarbiavimą būtų laikomasi ES politikos tikslų ir vertybių; ragina įdiegti veiksmingus mechanizmus, kad būtų galima nuodugniai kontroliuoti galutinę šių lėšų paskirtį ir įvertinti projektus, kuriems skirtas finansavimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad geras valdymas yra pagrindinis sąžiningo ir teisingo pagalbos paskirstymo veiksnys, ir atkreipia dėmesį į tai, kad DVT įgyvendinimas, taigi ir fondų veiksmingumas, didele dalimi priklauso nuo šalių partnerių gebėjimo sąžiningai ir skaidriai naudoti lėšas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES tiesiogiai bendradarbiauti su migracijos kilmės ir tranzito šalimis ir kurti su jomis įtraukias tvarias partnerystes, grindžiamas konkrečiais kiekvienos šalies poreikiais ir individualiomis migrantų aplinkybėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad Visuotinės veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės (VVVBP) principai grindžiami svarbia ir ilgalaike patirtimi, sukaupta įgyvendinant ankstesnes vystymosi strategijas ir praktiką, įskaitant ir sėkmės, ir nesėkmės atvejus, ir kad šie principai tebėra svarbi daugiašalio bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo, kuriuos ES yra įsipareigojusi palaikyti, išraiška; ragina Komisiją pasinaudoti savo naryste VVVBP ir EBPO Paramos vystymuisi komitete, taip pat savo balsu tarptautiniuose forumuose ir tarptautinių finansų įstaigų valdymo struktūrose, siekiant toliau stiprinti veiksmingumo principus ir skatinti jų laikytis bei juos įgyvendinti vykdant visų formų vystomąjį bendradarbiavimą ir dalyvaujant visiems susijusiems veikėjams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, kad veiksmingas vystomasis bendradarbiavimas negali būti užtikrintas vien tik ES bendradarbiavimu ir gali būti tikrai veiksmingas tik tuo atveju, jei visi vystymosi proceso dalyviai bendradarbiaus; reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kai kiti veikėjai nesilaiko savo bendradarbiavimo programose nustatytų veiksmingumo principų ir jų neįgyvendina, dėl to atsirandantis šalių partnerių sistemų susiskaidymas ir jų nepaisymas mažina paramos, kaip papildomos priemonės, įskaitant ES paramą, veiksmingumą ir poveikį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją bent du kartus per metus skelbti pagalbos veiksmingumo pažangos ataskaitą, apimančią bendrą planavimą, bendrą įgyvendinimą ir bendras rezultatų sistemas, taip pat ES institucijų, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų veiksmus; pabrėžia, kad ši ataskaita turėtų būti grindžiama bendrai sutartais tikslais ir politikos tikslais, visų pirma DVT ir konsensusu; ragina Komisiją rengiant šią ataskaitą konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir pateikti ataskaitą Parlamentui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir Tarybą laipsniškai didinti ES ir jos valstybių narių vykdomą bendrą programavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad šalių lygmeniu ES ir valstybės narės turi ne tik konsoliduoti esamus dvišalius vystymosi prioritetus ir veiksmus, bet ir suformuoti vieningą bendrą Europos poziciją strateginiais klausimais vedant politinį dialogą ir dialogą politikos klausimais su šalimis partnerėmis, kuriame prireikus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į regioninės integracijos institucijas kaip į ES partnerius, taip pat į naujoviškus finansavimo metodus, pvz., derinimą ir garantijas, kai jie veiksmingi; ragina prisiimti aiškius ir įgyvendinamus įsipareigojimus, atsižvelgiant į ankstesnes strategijas ir praktiką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkamose šalyse partnerėse būtų rengiami reguliarūs ES susitikimai su valstybių narių atstovais, įgyvendinančiosiomis agentūromis, tarptautinėmis organizacijomis, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant nustatyti problemas ir galimybes ir kad tolesni bendri veiksmai ir įgyvendinimas atitiktų nustatytus poreikius; atkreipia dėmesį į tai, kad bendras programavimas, kuriam vadovauja misijų vadovai, pasirodė esąs sėkmingas politikos suderinamumo su politikos, prekybos, vystymosi ir saugumo strategijomis požiūriu; taip pat ragina ES ir jos valstybes nares įsitraukti į bendrą įgyvendinimą ir vertinimą, ir sukurti bendrus atskaitomybės piliečiams užtikrinimo mechanizmus; ragina ES bendradarbiauti su netradiciniais paramos teikėjais, kurie gali įrodyti, kad laikosi pagalbos veiksmingumo principų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas, kuriose pabrėžiama, kad „svarbu, jog visi „Team Europe“ veikloje dalyvaujantys subjektai koordinuotų veiksmus ir keistųsi informacija bei komunikacijos pastangomis šalies lygmeniu, ES viduje, šalyse partnerėse ir pasauliniuose bei daugiašaliuose forumuose“; prašo Komisijos ir valstybių narių ateityje laikytis šio požiūrio atsižvelgiant į visas su vystymusi susijusias priemones, programavimą ir įgyvendinimą; pakartoja savo 2013 m. prašymą (32) ir 2017 m. prašymą (33) ir prašo Komisijos, remiantis SESV 209 ir 210 straipsniais, pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl ES paramos vystymuisi teikėjų koordinavimo reguliavimo aspektų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į būsimą Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP) įgyvendinimą, ES, jos valstybių narių ir ES vystymosi finansavimo partnerių vykdomas bendras programavimas ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas pagalbos veiksmingumo principais; pažymi, kad svarbu pasirengimo programavimui etapu bendrai nustatyti strateginius prioritetus ir investicijų poreikius ir sritis, kuriose trūksta investicijų, ir vėliau ieškoti būdų, kaip kuo tinkamiau pasinaudoti įvairiais į ES institucijų priemonių rinkinį įtrauktais paramos teikimo būdais, įskaitant dotacijas, paramą biudžetui ir EIB paskolas, taip pat ES valstybių narių skiriamą finansavimą; atsižvelgdamas į tai, yra susirūpinęs dėl to, kad mažiausiai išsivysčiusiose šalyse didėja sąlygotoji pagalba pakartoja, kad pagalbos atsiejimas gali sumažinti išlaidas nuo 15 iki 30 proc.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją užtikrinti, kad šių sąlygų programavimas ir įgyvendinimas būtų koordinuojamas, strategiškai derinamas su šalių partnerių prioritetais ir procesais bei sutelkiamas į rezultatus ir poveikį, kurie yra transformaciniai siekiant DVT konkrečiomis sąlygomis kiekvienoje šalyje partnerėje; pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas kurti savarankiškas rinkas ir užtikrinti, kad pasirengimo programavimui etape būtų atsižvelgiama į gerąją pasitraukimo patirtį; ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti pastangas atsiejant savo OPV, laikantis konsensuso įsipareigojimų, ir skatinti visus vystomojo bendradarbiavimo teikėjus, įskaitant besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, daryti tą patį; skatina vietos viešuosius pirkimus ir atsakomybę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad Parlamento įgaliojimuose dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP) raginama numatyti nuostatas, kuriomis būtų gerinamas finansų subjektų žmogaus teisių, aplinkos ir socialinių reikalavimų laikymasis naudojant derinimo garantijų mechanizmus pagal EDVF+ Išorės veiksmų garantiją; primena, kad vadovaujantis Parlamento pozicija, 45 % finansavimo iš EDVF+ ir valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairių turi būti skiriama investicijoms, kuriomis remiami klimato politikos tikslai, aplinkos valdymas ir apsauga, biologinė įvairovė ir kova su dykumėjimu, o 30 % viso finansinio paketo lėšų skiriama klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad ES nusistatė plataus užmojo aplinkos ir klimato tikslus, ir ragina ją glaudžiai bendradarbiauti su šalimis partnerėmis siekiant padėti joms įgyvendinti savo klimato ir aplinkos apsaugos tikslus bei strategijas, tiek privalomas pagal sutartis, tiek savo prisiimtas, nes tvarus nuosavų išteklių naudojimas yra daugelio šalių partnerių ekonomikos pagrindas ir yra labai svarbus siekiant įgyvendinti DVT; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES institucijas, valstybes nares ir kitas vystomajame bendradarbiavime dalyvaujančias viešąsias ir nevyriausybines organizacijas dalintis duomenimis ir patirtimi, apie tai, kokių rūšių intervenciniai veiksmai vystymosi srityje paprastai būna sėkmingi ir kurie nepasiteisino, paaiškėjo esantys sudėtingai įgyvendinami arba nepadarė numatyto poveikio; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina nepriklausomą aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitą dėl Europos vystymosi finansinės struktūros ir ragina įsteigti Europos investicijų ir darnaus vystymosi banką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad tiek Europoje, tiek šalyse partnerėse labai svarbu užtikrinti atskaitomybę už visas viešąsias išlaidas, įskaitant OPV; mano, kad atskaitomybei užtikrinti reikalingos stiprios institucijos ir kad, norint užsitikrinti nuolatinę visuomenės paramą ES pastangoms stiprinti vystomąjį bendradarbiavimą, būtina nustatyti aiškius ir suderintus Europos OPV tikslus; primena, kad partnerystė ir bendradarbiavimas su pilietine visuomene ir NVO gali pagerinti atskaitomybę už viešąsias oficialios paramos vystymuisi išlaidas; primena vaidmenį, kurį mobilizuojant DVT įgyvendinimui reikalingas lėšas vaidina pilietinės visuomenės organizacijos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti atskaitomybę, reikia nustatyti skaidrias ir patikimas procedūras, taip pat stengtis didinti efektyvumą ir pasiekti įrodomus rezultatus, atlikti išsamų ex ante ir ex post vertinimą bei kritinę nesėkmių analizę, taip pat mokytis, kaip pasiekti veiksmingus ir tvarius rezultatus; todėl ragina Komisiją koordinuoti poveikio rodiklių standartizavimą Europos mastu, kad būtų galima palyginti valstybių narių projektų veiksmingumą ir efektyvumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina paramą gaunančių šalių parlamentus patvirtinti nacionalinę paramos vystymuisi politiką siekiant pagerinti paramos teikėjų atskaitomybę ir paramą gaunančių vyriausybių, įskaitant vietos valdžios institucijas, atsakomybę, panaikinti korupciją ir visų formų paramos švaistymą bei pagerinti paramos biudžetui gavimo sąlygas, o taip pat ilgainiui sumažinti priklausomybę nuo paramos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad svarbu, jog ES OPV dar daugiau dėmesio būtų skiriama nelygybės mažinimui, siekiams panaikinti skurdą ir nė vieno nepalikti nuošalyje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad veiksminga ir efektyvi pagalba, skirta konkrečioms šalims skirtoms strategijoms ir gebėjimų ugdymui, prisideda mažinant vaikų mirtingumą, o investicijos į vaikų gerovę yra labai svarbios siekiant nutraukti skurdo ciklą, įskaitant kovą su priverstiniu ir nepilnamečių darbu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, jog ES šalims partnerėms labai svarbu, kad būtų taikomi rezultatais grindžiami metodai, ir kad tai yra vienas iš esminių jų gebėjimų įgyvendinti DVT savo piliečių labui aspektų; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu atsižvelgti į šalių partnerių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių ir nestabilių šalių, konkrečios padėties ir iššūkių įvairovę; ragina ES ir jos valstybes nares remti šalių partnerių nacionalines rezultatų vertinimo, stebėsenos ir statistikos sistemas ir jomis naudotis, taip pat visuose etapuose įtraukti visus atitinkamus subjektus: vietos valdžios institucijas, nacionalinius parlamentus, pilietinę visuomenę, įskaitant moterų asociacijas ir marginalizuotas grupes, bei privatųjį sektorių, daugiausia dėmesio skiriant MVĮ; pabrėžia, kad investicijos į vietos pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) gebėjimų stiprinimą yra būtina veiksmingos pagalbos sąlyga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad kai kuriose srityse sunku įvertinti paramos vystymuisi veiksmingumą ir efektyvumą, tačiau ragina Komisiją išnagrinėti tinkamus vertinimo rodiklius ir naudoti rezultatus, kad būtų galima parengti konkrečiai šaliai skirtą informaciją apie paramos vystymuisi veiksmingumą ir efektyvumą bei parengti geriausios praktikos metodus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti įsipareigojimus užtikrinti skaidrius duomenų srautus nuolat investuojant į tokius procesus kaip duomenų vizualizavimas, statistinių ataskaitų teikimas, atvirųjų duomenų skelbimas ir tarptautinių standartų, pavyzdžiui, Tarptautinės paramos skaidrumo iniciatyvos (angl. IATI) standartų, taikymas ir nuolat atnaujinant bei vystant taikomąją programą „EU Aid Explorer“; ragina dėti daugiau pastangų ES lygmeniu siekiant užtikrinti visuomenės prieigą prie duomenų ir jų sklaidą bei ataskaitų apie ES paramos vystymuisi išlaidas teikimą; atsižvelgdamas į tai pakartoja, kad Komisija, prieš pradėdama atitinkamų metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, turėtų paskelbti metinę Europos Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad lyčių lygybė yra labai svarbi tvariam vystymuisi ir kad pažanga, padaryta kovojant su moterų ir mergaičių diskriminacija ir smurtu prieš jas šalyse partnerėse, turėtų būti laikoma esminiu pagalbos veiksmingumo aspektu; primena, kad vystomasis bendradarbiavimas gali turėti skirtingą poveikį mergaitėms ir berniukams, taip pat moterims ir vyrams; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares, taip pat visus vystymosi partnerius, teikti pirmenybę lyčių lygybei, labiau pasinaudojant lyčių aspekto integravimu, biudžeto sudarymu atsižvelgiant į lyčių aspektą ir lyčių aspekto nustatymu; be to, pabrėžia, kad reikia rinkti palyginamus ir pagal lytį suskirstytus duomenis, siekiant skatinti visapusišką ir suderintą požiūrį į ES ataskaitų dėl lyčių lygybės tikslų teikimą, ir remti moteris, kad jos savo bendruomenėse ir už jų ribų taptų įgalintomis vystymosi veikėjomis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina ES ir jos valstybes nares aktyviau derinti savo pagalbą su veiksmingumo principais ir susijusiais rodikliais, visų pirma nuspėjamumu, naudotis rodikliais, nustatytais pagal šalių partnerių rezultatų sistemas, naudotis šalių partnerių viešųjų finansų valdymo sistemomis ir įsipareigoti įtraukti šalių partnerių vyriausybes į projektų vertinimus bei skaidrias ataskaitas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares labiau racionalizuoti savo paramą siekiant bendrų Europos pagalbos tikslų, kad būtų pagerintas visos ES vystymosi politikos veiksmingumas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palaiko skatinamąjį ir kompleksinį požiūrį, grindžiamą decentralizuotais ir pagal principą „iš apačios į viršų“ atliekamais poreikių vertinimais ir programavimu, kuriuo skatinama atsakomybė vietos lygmeniu ir kuris grindžiamas išsamia padėties analize ir konsultacijomis su kiekvienos šalies partnerės pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, glaudžiai bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis ir organizacijomis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina stiprinti Pietų šalių tarpusavio ir trišalį bendradarbiavimą, įskaitant projektus, kuriais siekiama veiksmingesnio regioninio bendradarbiavimo ir integracijos, taip pat veiksmingesnio atokiausių regionų ir užjūrio šalių ir teritorijų dalyvavimo įgyvendinant Europos vystomąjį bendradarbiavimą jų atitinkamose geografinėse teritorijose visais valdymo lygmenimis, siekiant remti DVT įgyvendinimą ir atsigavimą po COVID-19 pandemijos; pabrėžia, kad, kai tinkama, turėtų būti panaudoti vidutines pajamas gaunančių šalių, įskaitant šalis, kurios neseniai buvo išbrauktos iš EBPO Paramos vystymuisi komiteto OPV gavėjų sąrašo, pajėgumai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad siekiant padidinti paramos vystymuisi veiksmingumą, pasiekti ilgalaikių rezultatų ir patenkinti vietos poreikius, ypač užsitęsusių krizių metu ir po jų, būtina gerinti humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi koordinavimą ir stiprinti humanitarinės pagalbos ir vystymosi ryšį bei jo sąsajas su veiksmais, susijusiais su taika ir saugumu besivystančiose šalyse; ragina ES toliau plėtoti tokį požiūrį; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta nuspėjamo ir lankstaus finansavimo, įskaitant daugiametį humanitarinės pagalbos finansavimą užsitęsusioms krizėms ir paramos vystymuisi programas, kurios gali prisitaikyti prie nenumatytų humanitarinių krizių, vertę; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti PVO, kaip nepriklausomų vystymosi srities veikėjų, vaidmenį; pabrėžia, kad palanki ir atvira aplinka PVO atitinka tarptautiniu mastu sutartas teises ir didina PVO indėlį į vystymąsi; reiškia susirūpinimą dėl to, kad daugelyje šalių partnerių mažėja erdvės PVO; ragina Komisiją pagerinti PVO galimybes gauti finansavimą, be kita ko, šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad svarbu, jog ES ir kiti subjektai, pvz., JT ir jos agentūros, kurios teikia pagalbą šalyse partnerėse, keistųsi geriausia patirtimi ir koordinuotų politiką bei veiksmus ir bendradarbiautų tarpusavyje; pabrėžia, kad tai dar svarbiau nestabiliose šalyse partnerėse, konfliktų ar gaivalinių nelaimių paveiktose šalyse ir pabėgėlius priimančiose šalyse; mano, kad šiomis aplinkybėmis itin svarbu didžiausią dėmesį skirti bendruomenės atsparumui ir remti veiksmus, kuriais siekiama parengti rizika pagrįstas programas, mokymo programas ekstremaliųjų situacijų atvejais, įtraukti bendruomenės dalyvavimą ir skatinti partnerystes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prašo Komisijos ir valstybių narių stiprinti bendradarbiavimą su šalių partnerių ir Sąjungos vietos valdžios institucijomis; ragina užtikrinti, kad parama biudžetui, kaip vienu iš pagalbos teikimo būdų, taip pat būtų galima naudotis subnacionaliniu lygmeniu, ir kad, siekiant pagrindinio tikslo mažinti šalių vidaus skirtumus ir nelygybę bei užtikrinti, kad nė vienas asmuo nebūtų paliekamas nuošalyje, būtų sukurti paramos perskirstymo ir teritorinio koregavimo įvairiais valdžios lygmenimis ir įvairiuose regionuose mechanizmai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia bažnyčios ir misijų organizacijų vaidmenį teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi bei jų svarbą vietoje, nes jos yra vienos didžiausių NVO, veikiančių vystymosi ir pagalbos srityse. pabrėžia, kad darbas su religiniais lyderiais daugelyje besivystančių šalių vietos bendruomenių dažnai yra veiksmingiausias būdas pasiekti vietos gyventojus, kuriems reikia pagalbos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta esminį pilietinės visuomenės, kaip partnerės, vaidmenį tiek konsultavimosi procese, tiek teikiant paslaugas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti bei stiprinti savo vaidmenį siekiant įtraukios vystymosi partnerystės; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina daugiau dėmesio skirti vietos MVĮ, smulkiesiems ūkininkams ir moterų įgalėjimui, nes šis požiūris pasirodė esąs ypač veiksmingas mažinant skurdą ir nelygybę bei stiprinant pilietinę visuomenę ir bendruomenes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripažįsta, kad siekiant DVT, sutelkiant papildomą vystymosi finansavimą ir pereinant prie tvaraus ekonominio vystymosi, augimo ir gerovės, privataus sektoriaus dalyvavimas vietos, nacionaliniu, dvišaliu ir tarptautiniu lygmenimis yra svarbus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina dėti pastangas siekiant užtikrinti privačiojo sektoriaus suderinimą su besivystančių šalių nacionalinių vyriausybių ir pilietinės visuomenės vystymosi prioritetais ir vietos gyventojų, ypač marginalizuotų ir pažeidžiamų grupių, poreikiais, taip pat suderinti privačiojo sektoriaus dalyvavimą vystomajame bendradarbiavime su veiksmingumo principais ir Kampalos principais, kartu didinant tiesioginių užsienio investicijų (TUI) ir pasaulinių vertės grandinių skaidrumą, stebėseną, vertinimą ir atskaitomybę, taip pat pagarbą žmogaus teisėms ir išsamaus patikrinimo principams; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Europos institucijas ir įstaigas parengti aiškią, struktūriškai apibrėžtą, skaidrią ir atskaitingumu grįstą sistemą, taikomą partnerystėms ir sąjungoms su privačiuoju sektoriumi besivystančiose šalyse, ir pabrėžia, kad, kartu su didesniu privačiojo sektoriaus vaidmeniu, svarbu plėtoti institucinius pajėgumus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad visi veikėjai, įskaitant privatųjį sektorių, turi prisidėti prie veiksmingumo darbotvarkės dalyvaudami, planuodami ir įgyvendindami, užtikrindami tarpusavio atskaitomybę ir skaidrumą, stebėseną bei vertinimą; pabrėžia, kad paramos teikėjai, bendradarbiaudami su šiais veikėjais kaip įgyvendinimo partneriais ir pagrindinių paslaugų teikimo partneriais, turėtų didinti savo nuspėjamumą ir spartumą, kad iš tikrųjų pasiektų pažeidžiamiausius gyventojų sluoksnius; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad privačiojo sektoriaus subjektai, dalyvaujantys vystymosi partnerystėse, laikytųsi įmonių atskaitomybės žmogaus teisių ir aplinkos klausimais per visą projektų gyvavimo ciklą principo, laikantis JT pasaulinio susitarimo dėl žmogaus teisių, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, pagrindinių TDO darbo standartų ir JT konvencijos prieš korupciją; pakartoja savo raginimą sukurti ES teisinę sistemą, pagal kurią būtų remiamas privalomas išsamus įmonių tikrinimas, siekiant užtikrinti, kad ES investuotojai veiktų atsakingai tarptautiniu ir vietos lygmenimis bei prisidėtų prie vietos plėtros besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pakartoja, kad teikiant privačią paramą vystymuisi turi būti laikomasi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO standartų ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms; taip pat pabrėžia, kad reikia įsipareigoti užtikrinti gerą valdymą, mažinti skurdą ir kurti gerovę tvariomis investicijomis, taip pat mažinti nelygybę, propaguoti žmogaus teises ir aplinkos apsaugos standartus bei suteikti galių vietos ekonomikai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad siekiant nutolti nuo paramos teikėjo ir gavėjo dinamikos ir įgalėti šalis partneres pasiekti atsakomybės už vystymosi prioritetus, siekiant darnaus vystymosi, ES vystymosi strategijos pagrinduose turi būti numatyti konkretūs veiksmai, kuriais būtų remiamas didesnis vidaus išteklių sutelkimas šalyse partnerėse, pvz., parama kovai su korupcija ir pažangių mokesčių sistemų kūrimui bei kova su mokesčių vengimu ir slėpimu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina tai, kad ES naudoja įvairias vystymosi finansavimo priemones, skirtas skurdui panaikinti ir DVT pasiekti; pabrėžia, kad paramos teikėjai pirmenybę turi teikti dotacijomis grindžiamam finansavimui, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims, atsižvelgiant į tai, kad prieš COVID 19 pandemijos protrūkį skurdesnės šalys jau buvo išleidusios daugiau lėšų skolos aptarnavimo mokėjimams nei sveikatos priežiūros paslaugoms; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad Komisija numato vis svarbesnį vaidmenį ES vystymosi politikos derinimo garantijų mechanizmams kitų pagalbos būdų sąskaita; pabrėžia, kad, nors mišrus finansavimas sparčiai augo, nėra įrodymų apie jo poveikį vystymuisi, nes šiuo metu didžioji dalis skiriama vidutines pajamas gaunančioms šalims, o tik nedidelė dalis skiriama mažiausiai išsivysčiusioms šalims; pabrėžia kritinę Europos Audito Rūmų nuomonę dėl Komisijos vykdomo Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) įgyvendinimo valdymo ir veiksmingumo; todėl ragina ES ir jos valstybes nares laikytis atsargaus požiūrio į mišrų finansavimą ir užtikrinti, kad visas derinant lėšas sutelktas finansavimas atitiktų vystymosi veiksmingumo principus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina ES toliau dėti pastangas siekiant padėti šalims partnerėms įgyvendinti pažangią, tikslinę ir pritaikomą politiką, kuri gali padėti kuo veiksmingiau pasiekti DVT; šiuo atžvilgiu primena itin svarbų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros vaidmenį skatinant inovacijas ir verslumą, turinčius teigiamą šalutinį poveikį visiems vietos ekonomikos sektoriams; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje ir didinti investicijas į strateginius vietos gamybos pajėgumus, ypač susijusius su sveikata ir įskaitant naujausių biologinių vaistų gamybą, taip, kad būtų padidintas savarankiškumas nuo pasaulinių tiekimo grandinių; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia svarbų pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) vaidmenį nustatant poreikius ir teikiant paramą vystymuisi tiesiogiai neturtingiems, nepalankioje padėtyje esantiems ir pažeidžiamiems asmenims; vis dėlto ragina geriau koordinuoti NVO ir kitiems paramos teikėjams paskirstytą paramą, kad būtų užtikrintas pagalbos nuspėjamumas ir išvengta pagalbos susiskaidymo, sutampančių veiksmų bei vadinamųjų pagalbos našlaičių – šalių, kurias vystymosi bendruomenė užmiršo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją iš naujo įvertinti, ar administraciniai įsipareigojimai dėl prieigos prie ES finansavimo yra proporcingi; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad dėl reikalavimų riboti paramos išlaidas, taip pat dėl didėjančios administracinės ir audito naštos ES dotacijos tampa vis labiau netinkamos ir nepatrauklesnės NVO; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją sukurti patikimų nevyriausybinių partnerių, kaip vietos pilietinės organizacijos, bažnyčios, religinės organizacijos ir specializuotos valstybių narių agentūros, tinklą ir bendradarbiauti su jais įgyvendinant mažesnio masto projektus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | dar kartą patvirtina, kad investicijos į įvairaus masto vietos ir nacionalinę infrastruktūrą pagrindiniams vietos ir nacionaliniams projektams yra veiksmingiausias būdas padėti skatinti ir stiprinti visų gyventojų ekonominį ir socialinį vystymąsi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | todėl pabrėžia, kad reikia susieti skolos mažinimo priemones su papildomu oficialios paramos vystymuisi (OPV) sutelkimu; ragina į Didžiojo dvidešimtuko (G20) skolos tvarkymo sustabdymo iniciatyvą (DSSI) įtraukti daugiašales ir komercines skolas; pabrėžia, kad reikia užtikrinti visų kreditorių, įskaitant Pasaulio banką ir kitus daugiašalius plėtros bankus, taip pat privačių kreditorių dalyvavimą DSI ir bet kokiuose kituose skolos mažinimo pasiūlymuose; ragina sukurti daugiašalį skolos pertvarkymo mechanizmą siekiant spręsti tiek COVID-19 krizės poveikio, tiek Darbotvarkės iki 2030 m. finansavimo reikalavimų klausimus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkreipia dėmesį į itin svarbų vietos darbuotojų ir vietos veiklos vykdytojų mokymo programų vaidmenį siekiant užtikrinti ES remiamų projektų tęstinumą šalyse partnerėse, taip didinant atsakomybę ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia pagrindinį OPV vaidmenį įgyvendinant vystymosi veiksmingumo darbotvarkę; pabrėžia, kad OPV yra lankstesnė, labiau nuspėjama ir atskaitinga nei kiti srautai, kurie potencialiai prisideda prie vystymosi; įspėja, kad bandoma sumažinti OPV kriterijus siekiant padengti kitas, su tvariu vystymusi besivystančiose šalyse tiesiogiai nesusijusias, išlaidas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | dar kartą prašo Tarybos ir valstybių narių nustatyti aiškų terminą, per kurį bus pasiektas tikslas OPV biudžetą padidinti iki 0,7 proc. BNP, įskaitant tarptautinį įsipareigojimą 0,15–0,2 proc. BNP skirti OPV mažiausiai išsivysčiusioms šalims, o Komisijos – pateikti konkretų veiksmų planą, kuriame būtų nustatyta, kaip papildomi ištekliai bus naudojami siekiant DVT; pabrėžia, kad pagalbos veiksmingumas nepakeičia adekvataus pagalbos dydžio ir kad labai svarbu išlaikyti ar viršyti 0,7 proc. OPV tikslą; pakartoja, kad ES biudžetas turėtų svariai prisidėti prie bendro ES OPV didinimo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pakartoja, kad pritaria tam, jog į KVTBP būtų įtraukti šie tikslai: 20 proc. socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai ir bent 85 proc. OPV finansuojamų projektų, kurių pagrindinis arba svarbus tikslas yra lyčių lygybė ir moterų bei mergaičių teisės ir įgalėjimas, kaip apibrėžta EBPO Paramos vystymuisi komiteto. |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina užtikrinti didesnį politikos suderinamumą vystymosi labui, kuriuo siekiama užtikrinti, kad jokia ES ar valstybių narių politika neturėtų neigiamo poveikio besivystančioms šalims ar prieštaringų tikslų; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad teikiant Europos paramą vystymuisi ir investuojant viešąsias lėšas turėtų būti skatinami bendri prioritetai ir politikos tikslai, kurie, be kita ko, apima skurdo panaikinimą, klimato politikos ir aplinkosaugos veiksmus, ekonomikos ir prekybos politiką ir migracijos valdymą, taip pat turėtų būti visapusiškai laikomasi pagrindinių žmogaus teisių, demokratijos ir gero valdymo principų; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad humanitarinės pagalbos ir pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju skyrimo atsižvelgiant į bendradarbiavimą su ES migracijos arba saugumo klausimais sąlyga yra nesuderinama su sutartais vystymosi veiksmingumo principais; |
| --- | --- |

63.

| 64. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EBPO valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos išorės veiksmų tarnybai, Europos investicijų bankui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui, Pasaulio banko grupei, Afrikos Sąjungai, Visuotinės veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės, JT vystymosi programos ir JT ekonomikos ir socialinių reikalų departamento pirmininkams, EBPO ir Tarpparlamentinei sąjungai. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  2015 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos priimta JT rezoliucija, https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/Resolution_A_RES_70_1_EN.pdf

(2)  2019 m. Darnaus vystymosi finansavimo ataskaita, https://developmentfinance.un.org/sites/developmentfinance.un.org/files/FSDR2019.pdf

(3)  2016 m. VVVBP aukšto lygio susitikimo Nairobio baigiamasis dokumentas, http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/12/OutcomeDocumentEnglish.pdf

(4)  2019 m. birželio 17 d. Visuotinės partnerystės pažangos ataskaita, http://effectivecooperation.org/blogs-news-resources/resource-library/

(5)  OL C 210, 2017 6 30, p. 1.

(6)  https://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/33454-pr-final_declaration_au_eu_summit1.pdf

(7)  2019 m. metinė ataskaita dėl ES paramos vystymuisi tikslų, https://www.consilium.europa.eu/media/39336/annual-report-2019-on-development-aid-targets.pdf

(8)  2019 m. Tarybos ataskaita dėl Europos vystymosi finansinės struktūros, https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf

(10)  Europos Komisijos užsakytas (projekto Nr. 2018/403300/1), A. Benfieldo ir N. Como konsultacinės įmonės „AECOM International Development Europe“ 2019 m. atliktas veiksmingumo principų taikymo tyrimas, https://knowledge.effectivecooperation.org/system/files/2019-07/2019_07_Impact_study_final.pdf

(11)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 100.

(12)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 38.

(13)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 80.

(14)  OL C 349, 2017 10 17, p. 11.

(15)  OL C 353, 2016 9 27, p. 2.

(16)  OL C 58, 2018 2 15, p. 209.

(17)  OL C 86, 2018 3 6, p. 2.

(18)  OL C 204, 2018 6 13, p. 68.

(19)  OL C 224, 2018 6 27, p. 36.

(20)  OL C 252, 2018 7 18, p. 62.

(21)  OL C 356, 2018 10 4, p. 66.

(22)  OL C 390, 2019 11 18, p. 33.

(23)  OL C 28, 2020 1 27, p. 101.

(24)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0220.

(25)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0298.

(26)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0084.

(27)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0079.

(28)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(29)  https://www.consilium.europa.eu/media/24467/st13201-en15.pdf

(30)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/eu-development-effectiveness-monitoring-report-2020_en.pdf

(31)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/the-impact-of-the-coronavirus-covid-19-crisis-on-development-finance-9de00b3b/

(32)  2013 m. gruodžio 11 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl ES paramos vystymuisi teikėjų koordinavimo (OL C 468, 2016 12 15, p. 73).

(33)  2017 m. vasario 14 d. rezoliucija dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (OL C 252, 2018 7 18, p. 62).

---

2020 m. lapkričio 26 d., penktadienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/87

---

P9_TA(2020)0325

Veikliosios medžiagos, įskaitant chlortoluroną

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (2020/2853(RSP))

(2021/C 425/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, parafininių alyvų, pikloramo, prosulfokarbo, sieros, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (2), visų pirma į jo 21 straipsnį ir 17 straipsnio pirmą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (2), visų pirma į jo 21 straipsnį ir 17 straipsnio pirmą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją, kuria nepritariama ankstesniam veikliosios medžiagos chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimui (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją, kuria nepritariama ankstesniam veikliosios medžiagos chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimui (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi 2006 m. kovo 1 d. chlorotoluronas buvo įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (7) 1 priedą pagal Komisijos direktyvą 2005/53/EB (8) ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2006 m. kovo 1 d. chlorotoluronas buvo įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (7) 1 priedą pagal Komisijos direktyvą 2005/53/EB (8) ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu;

| B. | kadangi procedūra chlorotolurono patvirtinimo galiojimui pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (9) atnaujinti tęsiasi nuo 2013 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi procedūra chlorotolurono patvirtinimo galiojimui pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (9) atnaujinti tęsiasi nuo 2013 m.;

| C. | kadangi veikliosios medžiagos chlorotolurono patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 533/2013 (10), o po to nuo 2017 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2017/1511 (11), (ES) 2018/1262 (12), (ES) 2019/1589 (13), o dabar dar kartą pratęstas vieniems metams Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1511, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2021 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi veikliosios medžiagos chlorotolurono patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 533/2013 (10), o po to nuo 2017 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2017/1511 (11), (ES) 2018/1262 (12), (ES) 2019/1589 (13), o dabar dar kartą pratęstas vieniems metams Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1511, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2021 m. spalio 31 d.;

| D. | kadangi Komisija pratęsimo priežasčių nepaaiškina niekaip kitaip, išskyrus teigdama, kad „atsižvelgiant į tai, kad šias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo pratęsimo“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija pratęsimo priežasčių nepaaiškina niekaip kitaip, išskyrus teigdama, kad „atsižvelgiant į tai, kad šias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo pratęsimo“;

| E. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai;

| F. | kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra; |
| --- | --- |

F.

kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra;

| G. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad proporcingumo nepaisoma; |
| --- | --- |

G.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad proporcingumo nepaisoma;

| H. | kadangi per 14 metų nuo tada, kai chlorotoluronas buvo patvirtintas kaip veiklioji medžiaga, nustatyta, jog jis galimai ardo endokrininę sistemą ir, nežiūrint į tai, per šį laiką jo patvirtinimo galiojimas nebuvo peržiūrėtas ar panaikintas; |
| --- | --- |

H.

kadangi per 14 metų nuo tada, kai chlorotoluronas buvo patvirtintas kaip veiklioji medžiaga, nustatyta, jog jis galimai ardo endokrininę sistemą ir, nežiūrint į tai, per šį laiką jo patvirtinimo galiojimas nebuvo peržiūrėtas ar panaikintas;

| I. | kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai galimybę, tačiau tebesant mokslinių abejonių, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai galimybę, tačiau tebesant mokslinių abejonių, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti;

| J. | kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą;

Endokrininės sistemos ardomosios savybės

| K. | kadangi, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (14), chlorotoluronas suderintai klasifikuojamas kaip labai toksiška vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, labai toksišką ilgalaikį poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai daranti medžiaga, galimas vėžio sukėlėjas (kancerogeniškumo pavojaus klasė Carc. 2) ir negimusiems vaikams žalinga medžiaga (toksinio poveikio reprodukcijai pavojaus klasė Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (14), chlorotoluronas suderintai klasifikuojamas kaip labai toksiška vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, labai toksišką ilgalaikį poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai daranti medžiaga, galimas vėžio sukėlėjas (kancerogeniškumo pavojaus klasė Carc. 2) ir negimusiems vaikams žalinga medžiaga (toksinio poveikio reprodukcijai pavojaus klasė Repr. 2);

| L. | kadangi moksliniuose leidiniuose chlorotoluronas siejamas su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis (15); |
| --- | --- |

L.

kadangi moksliniuose leidiniuose chlorotoluronas siejamas su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis (15);

| M. | kadangi 2015 m. chlorotoluronas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 buvo įtrauktas į keistinų medžiagų sąrašą, nes laikomasi nuomonės, kad jis turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, be to, jis atitinka kriterijus, dėl kurių gali būti laikomas patvaria nuodingąja medžiaga; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. chlorotoluronas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 buvo įtrauktas į keistinų medžiagų sąrašą, nes laikomasi nuomonės, kad jis turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, be to, jis atitinka kriterijus, dėl kurių gali būti laikomas patvaria nuodingąja medžiaga;

| N. | kadangi, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.5 punktu, veikliosios medžiagos negali būti tvirtinamos, jeigu laikoma, kad jos turi endokrininei sistemos ardomųjų savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio likučiai maiste ir pašaruose neviršija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą nustatytos numatytosios vertės (16); |
| --- | --- |

N.

kadangi, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.5 punktu, veikliosios medžiagos negali būti tvirtinamos, jeigu laikoma, kad jos turi endokrininei sistemos ardomųjų savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis galimybės ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio likučiai maiste ir pašaruose neviršija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą nustatytos numatytosios vertės (16);

| O. | kadangi nepriimtina, kad Sąjungoje toliau būtų leidžiama naudoti medžiagą, kuri, tikėtina, atitinka veikliųjų medžiagų, turinčių endokrininę medžiagą ardančių savybių, pavojingumo ribojimo kriterijus, taip keldama pavojų visuomenės sveikatai ir aplinkos apsaugai; |
| --- | --- |

O.

kadangi nepriimtina, kad Sąjungoje toliau būtų leidžiama naudoti medžiagą, kuri, tikėtina, atitinka veikliųjų medžiagų, turinčių endokrininę medžiagą ardančių savybių, pavojingumo ribojimo kriterijus, taip keldama pavojų visuomenės sveikatai ir aplinkos apsaugai;

| P. | kadangi pareiškėjai gali piktnaudžiauti Komisijos darbo metodams būdinga automatinio veikimo sistema, pagal kurią nebaigus rizikos vertinimo veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai pratęsiami iškart, pvz., tyčia užtęsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami ne visus reikiamus duomenis arba prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir ypatingų sąlygų, o tai reiškia neleistiną pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, nes per tą laiką toliau patiriamas pavojingosios medžiagos poveikis; |
| --- | --- |

P.

kadangi pareiškėjai gali piktnaudžiauti Komisijos darbo metodams būdinga automatinio veikimo sistema, pagal kurią nebaigus rizikos vertinimo veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpiai pratęsiami iškart, pvz., tyčia užtęsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami ne visus reikiamus duomenis arba prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir ypatingų sąlygų, o tai reiškia neleistiną pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, nes per tą laiką toliau patiriamas pavojingosios medžiagos poveikis;

| Q. | kadangi savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (17) Parlamentas ragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, arba veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“; |
| --- | --- |

Q.

kadangi savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (17) Parlamentas ragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, arba veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“;

| R. | kadangi Parlamentas savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliucijoje jau nepritarė ankstesniam chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimui (18); |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamentas savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliucijoje jau nepritarė ankstesniam chlorotolurono patvirtinimo galiojimo pratęsimui (18);

| S. | kadangi Komisija savo atsakyme (19) į ankstesnį nepritarimą pratęsti chlorotolurono patvirtinimo galiojimo laikotarpį mini tik „tyrimą, kuriuo palaikomas prieš priimant Komisijos reglamentą (ES) 2018/605 atliktas poveikio vertinimas“ (20), kuriame „chlorotoluronas nebuvo nustatytas kaip galima endokrininę sistemą ardanti medžiaga“, bet nepripažįsta, kad tyrimas nelėmė chlorotolurono išbraukimo iš keistinų medžiagų sąrašo; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija savo atsakyme (19) į ankstesnį nepritarimą pratęsti chlorotolurono patvirtinimo galiojimo laikotarpį mini tik „tyrimą, kuriuo palaikomas prieš priimant Komisijos reglamentą (ES) 2018/605 atliktas poveikio vertinimas“ (20), kuriame „chlorotoluronas nebuvo nustatytas kaip galima endokrininę sistemą ardanti medžiaga“, bet nepripažįsta, kad tyrimas nelėmė chlorotolurono išbraukimo iš keistinų medžiagų sąrašo;

| T. | kadangi priėmus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/2100 (21) ir Reglamentą (ES) 2018/605, Komisija įpareigojo Europos maisto saugos tarnybą (EFSA) ir Europos cheminių medžiagų agentūrą (ECHA) sukurti darnias gaires, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos priimti endokrininę sistemą ardančių medžiagų nustatymo kriterijai būtų nuosekliai taikomi Sąjungoje atliekant biocidų ir pesticidų vertinimą; kadangi šios gairės, į kurias įtraukti nauji EBPO bandymai, buvo paskelbtos 2018 m. birželio mėn. (22), bet jomis nebuvo naudojamasi vertinant chlorotoluronui būdingas endokrininės sistemos ardomąsias savybes; |
| --- | --- |

T.

kadangi priėmus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/2100 (21) ir Reglamentą (ES) 2018/605, Komisija įpareigojo Europos maisto saugos tarnybą (EFSA) ir Europos cheminių medžiagų agentūrą (ECHA) sukurti darnias gaires, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos priimti endokrininę sistemą ardančių medžiagų nustatymo kriterijai būtų nuosekliai taikomi Sąjungoje atliekant biocidų ir pesticidų vertinimą; kadangi šios gairės, į kurias įtraukti nauji EBPO bandymai, buvo paskelbtos 2018 m. birželio mėn. (22), bet jomis nebuvo naudojamasi vertinant chlorotoluronui būdingas endokrininės sistemos ardomąsias savybes;

| U. | kadangi dėl to chlorotoluronas nebuvo tinkamai įvertintas, kad jis nebebūtų laikomas endokrininę sistemą ardančia medžiaga; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl to chlorotoluronas nebuvo tinkamai įvertintas, kad jis nebebūtų laikomas endokrininę sistemą ardančia medžiaga;

| V. | kadangi EFSA dar neįvertino su chlorotoluronu susijusios atnaujinto vertinimo ataskaitos projekto; |
| --- | --- |

V.

kadangi EFSA dar neįvertino su chlorotoluronu susijusios atnaujinto vertinimo ataskaitos projekto;

| W. | kadangi po ankstesnio 2019 m. kelių veikliųjų medžiagų, įskaitant chlorotoluroną, patvirtinimo galiojimo pratęsimo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/1589 tik trijų iš 29 medžiagų patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas arba nepratęstas, o pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1511 27 medžiagų patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas dar kartą, t. y. daugumos medžiagų patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas trečią ar ketvirtą kartą; |
| --- | --- |

W.

kadangi po ankstesnio 2019 m. kelių veikliųjų medžiagų, įskaitant chlorotoluroną, patvirtinimo galiojimo pratęsimo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/1589 tik trijų iš 29 medžiagų patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas arba nepratęstas, o pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1511 27 medžiagų patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas dar kartą, t. y. daugumos medžiagų patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas trečią ar ketvirtą kartą;

| 1. | mano, kad Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1511 viršijami Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatyti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1511 nesilaikoma atsargumo principo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, jog sprendimas pratęsti chlorotolurono patvirtinimo galiojimo laikotarpį neatitinka saugumo kriterijų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1107/2009, ir nėra pagrįstas nei įrodymais, kad ši medžiaga gali būti saugiai naudojama, nei įrodymais, kad veiklioji medžiaga chlorotoluronas primygtinai būtina maisto gamybai Sąjungoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją panaikinti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/1511 ir pateikti komitetui naują projektą, kuriame būtų atsižvelgta į mokslinius visų atitinkamų medžiagų – ypač chlorotolurono – žalingų savybių įrodymus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją įgyvendinimo reglamentų projektus teikti tik siekiant pratęsti patvirtinimo galiojimo laikotarpius, susijusius su medžiagomis, kurių atveju turimos mokslinės žinios netaptų priežastimi Komisijai teikti pasiūlymų dėl leidimo naudoti konkrečias veikliąsias medžiagas neatnaujinimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją panaikinti medžiagų patvirtinimo galiojimą, jeigu esama įrodymų ar kyla pagrįstų abejonių, kad jos neatitiks Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų saugumo kriterijų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų tinkamai ir laiku iš naujo įvertinti leidimai naudoti veikliąsias medžiagas, už kurias tos valstybės narės yra atskaitingos, taip pat užtikrinti, kad būtų kuo greičiau veiksmingai išspręsta vėlavimo, su kuriuo šiuo metu susiduriama, problema; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 344, 2020 10 19, p. 18.

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(3)  OL L 67, 2015 3 12, p. 18.

(4)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(5)  OL C 433, 2019 12 23, p. 183.

(6)  2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, beta ciflutrino, bifenokso, chlorotolurono, klofentenzino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflubenzurono, diflufenikano, p-fenoksapropo, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, pikloramo, prosulfokarbo, piriproksifeno, tiofanatemetilo, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0027).

(7)  1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1).

(8)  2005 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyva 2005/53/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, įtraukiant chlorotalonilą, chlorotoluroną, cipermetriną, daminozidą ir tiofanatmetilą kaip veikliąsias medžiagas (OL L 241, 2005 9 17, p. 51).

(9)  2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 844/2012, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo pratęsimo procedūros įgyvendinimo nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 252, 2012 9 19, p. 26).

(10)  2013 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 533/2013, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-metil-ciklopropeno, chlortalonilo, chlortolurono, cipermetrino, daminozido, forchlorfenurono, indoksakarbo, metiltiofanato ir tribenurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 159, 2013 6 11, p. 9).

(11)  2017 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1511, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-metil-ciklopropeno, beta-ciflutrino, chlortalonilo, chlortolurono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, p-dimetenamido, flufenaceto, flurtamono, forchlorfenurono, fostiazato, indoksakarbo, iprodiono, MCPA, MCPB, siltiofamo, metiltiofanato ir tribenurono patvirtinimo galiojimo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 224, 2017 8 31, p. 115).

(12)  2018 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1262, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 1-metil-ciklopropeno, beta ciflutrino, chlortalonilo, chlortolurono, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, p-dimetenamido, diurono, fludioksonilo, flufenaceto, flurtamono, fostiazato, indoksakarbo, MCPA, MCPB, prosulfokarbo, metiltiofanato ir tribenurono patvirtinimo galiojimo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 238, 2018 9 21, p. 62).

(13)  2019 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1589, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, beta ciflutrino, bifenokso, chlortolurono, klofentezino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflubenzurono, diflufenikano, fenoksapropo-P, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, pikloramo, prosulfokarbo, piriproksifeno, metiltiofanato, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 248, 2019 9 27, p. 24).

(14)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(15)  Žr., be kita ko, Hong, M., Ping, Z., Jian, X., „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse“, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(16)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(17)  OL C 433, 2019 12 23, p. 183.

(18)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0027.

(19)  Komisijos tolesni veiksmai dėl Europos Parlamento ne teisėkūros procedūra priimtos rezoliucijos dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliųjų medžiagų amidosulfurono, beta ciflutrino, bifenokso, chlorotolurono, klofentenzino, klomazono, cipermetrino, daminozido, deltametrino, dikambos, difenokonazolo, diflubenzurono, diflufenikano, p-fenoksapropo, fenpropidino, fludioksonilo, flufenaceto, fostiazato, indoksakarbo, lenacilo, MCPA, MCPB, nikosulfurono, pikloramo, prosulfokarbo, piriproksifeno, tiofanatmetilo, triflusulfurono ir tritosulfurono patvirtinimo galiojimo pratęsimo, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en.

(20)  2018 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/605, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas (OL L 101, 2018 4 20, p. 33).

(21)  2017 m. rugsėjo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2100, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai (OL L 301, 2017 11 17, p. 1).

(22)  EFSA ir ECHA rekomendacijos dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų nustatymo pagal Reglamentus (ES) Nr. 528/2012 ir (EB) Nr. 1107/2009, EFSA leidinys 2018 m., 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/92

---

P9_TA(2020)0326

Karbendazimas, skirtas naudoti kai kuriems biocidiniams produktams gaminti

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo karbendazimas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, projekto (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

(2021/C 425/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamentą, kuriuo karbendazimas patvirtintas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, projekto (D069099/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamentą, kuriuo karbendazimas patvirtintas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, projekto (D069099/01,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (2), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (2), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 straipsnį (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 straipsnį (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projektu siekiama, kad karbendazimas trejiems metams būtų patvirtintas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o (plėvelių konservantai) ir 10-o (mūro konservantai) tipų biocidiniams produktams gaminti; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projektu siekiama, kad karbendazimas trejiems metams būtų patvirtintas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o (plėvelių konservantai) ir 10-o (mūro konservantai) tipų biocidiniams produktams gaminti;

| B. | kadangi Komisija įsipareigojo laikytis nulinės taršos tikslo, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų ir taip būtų padedama geriau apsaugoti piliečius ir aplinką nuo pavojingųjų cheminių medžiagų ir būtų skatinamos inovacijos, skirtos saugioms ir tvarioms alternatyvoms kurti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija įsipareigojo laikytis nulinės taršos tikslo, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų ir taip būtų padedama geriau apsaugoti piliečius ir aplinką nuo pavojingųjų cheminių medžiagų ir būtų skatinamos inovacijos, skirtos saugioms ir tvarioms alternatyvoms kurti;

| C. | kadangi 2013 m. rugpjūčio 2 d. Komisijai pateiktos rengiančios valstybės narės vertinimo ataskaitos ir išvados, susijusios su karbendazimu; kadangi iš Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalies išplaukia, kad medžiagos, kurių vertinimą valstybės narės buvo baigusios iki 2013 m. rugsėjo 1 d., turėtų būti įvertintos pagal Direktyvos 98/8/EB nuostatas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2013 m. rugpjūčio 2 d. Komisijai pateiktos rengiančios valstybės narės vertinimo ataskaitos ir išvados, susijusios su karbendazimu; kadangi iš Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalies išplaukia, kad medžiagos, kurių vertinimą valstybės narės buvo baigusios iki 2013 m. rugsėjo 1 d., turėtų būti įvertintos pagal Direktyvos 98/8/EB nuostatas;

| D. | kadangi 2013 m., kai rengianti valstybė narė pateikė vertinimo ataskaitas, jau buvo žinomos karbendazimo pavojingos savybės; kadangi nuo to laiko, kai pateiktos vertinimo ataskaitos, iki Komisijos įgyvendino reglamento projekto praėjo septyneri metai; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2013 m., kai rengianti valstybė narė pateikė vertinimo ataskaitas, jau buvo žinomos karbendazimo pavojingos savybės; kadangi nuo to laiko, kai pateiktos vertinimo ataskaitos, iki Komisijos įgyvendino reglamento projekto praėjo septyneri metai;

Teisiniai argumentai

Nepriimtina rizika aplinkai

| E. | kadangi tai, jog karbendazimas patvirtintas kaip veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, gali lemti nepriimtiną riziką aplinkai ir žmogaus sveikatai, taip pažeidžiant Direktyvą 98/8/EB; |
| --- | --- |

E.

kadangi tai, jog karbendazimas patvirtintas kaip veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, gali lemti nepriimtiną riziką aplinkai ir žmogaus sveikatai, taip pažeidžiant Direktyvą 98/8/EB;

| F. | kadangi karbendazimas atitinka Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (4) numatytus klasifikavimo kaip 1B mutagenų kategorijos ir 1B kategorijos toksiškai veikiančios reprodukciją medžiagos kriterijus ir du patvarios, biologinio kaupimosi ir toksiškos (PBT) medžiagos kriterijus (P ir T); |
| --- | --- |

F.

kadangi karbendazimas atitinka Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (4) numatytus klasifikavimo kaip 1B mutagenų kategorijos ir 1B kategorijos toksiškai veikiančios reprodukciją medžiagos kriterijus ir du patvarios, biologinio kaupimosi ir toksiškos (PBT) medžiagos kriterijus (P ir T);

| G. | kadangi daugelyje tyrimų taip pat išreikštas susirūpinimas dėl to, kad karbendazimas gali turėti endokrininės sistemos veiklą trikdantį poveikį (5); kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomonėmis dėl karbendazimo naudojimo visiems 7-o, 9-o ir 10-o tipų produktams gaminti (6), nebuvo galima daryti jokių išvadų dėl endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio; kadangi labai didelį susirūpinimą kelia tai, kad Komisija, siūlydama leisti naudoti veikliąsias medžiagas dėl to, kad, remiantis turimais duomenimis, neatlikti išsamūs jų endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio vertinimai, toliau nesilaiko atsargumo principo; kadangi tai, jog, remiantis turimais ribotais duomenimis, neįmanoma padaryti išvadų dėl medžiagos endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio, neprilygsta išvadai, kad medžiaga nedaro endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugelyje tyrimų taip pat išreikštas susirūpinimas dėl to, kad karbendazimas gali turėti endokrininės sistemos veiklą trikdantį poveikį (5); kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomonėmis dėl karbendazimo naudojimo visiems 7-o, 9-o ir 10-o tipų produktams gaminti (6), nebuvo galima daryti jokių išvadų dėl endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio; kadangi labai didelį susirūpinimą kelia tai, kad Komisija, siūlydama leisti naudoti veikliąsias medžiagas dėl to, kad, remiantis turimais duomenimis, neatlikti išsamūs jų endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio vertinimai, toliau nesilaiko atsargumo principo; kadangi tai, jog, remiantis turimais ribotais duomenimis, neįmanoma padaryti išvadų dėl medžiagos endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio, neprilygsta išvadai, kad medžiaga nedaro endokrininės sistemos veiklą trikdančio poveikio;

| H. | kadangi, nors vertinimo ataskaitos buvo pateiktos iki 2013 m. rugsėjo 1 d. ir tai reiškia, kad „nors karbendazimas atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 5 straipsnio 1 dalies b ir c punktų nuostatas, priimant patvirtinimo sprendimą Reglamento (ES) Nr. 528/2012 5 straipsnio 2 dalis nėra aktuali“ (7), tai, kad karbendazimas neturi žinomų pavojingų savybių, kurios kelia didelį susirūpinimą, vis dar labai svarbu ir į tai nepakankamai atsižvelgta įgyvendinant Direktyvą 98/8/EB, atsižvelgiant į tos direktyvos 10 straipsnį, skaitomą kartu su jos 5 straipsnio 1 dalies b punktu; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors vertinimo ataskaitos buvo pateiktos iki 2013 m. rugsėjo 1 d. ir tai reiškia, kad „nors karbendazimas atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 5 straipsnio 1 dalies b ir c punktų nuostatas, priimant patvirtinimo sprendimą Reglamento (ES) Nr. 528/2012 5 straipsnio 2 dalis nėra aktuali“ (7), tai, kad karbendazimas neturi žinomų pavojingų savybių, kurios kelia didelį susirūpinimą, vis dar labai svarbu ir į tai nepakankamai atsižvelgta įgyvendinant Direktyvą 98/8/EB, atsižvelgiant į tos direktyvos 10 straipsnį, skaitomą kartu su jos 5 straipsnio 1 dalies b punktu;

| I. | kadangi karbendazimo naudojimas 7-o ir 10-o tipų produktuose, skirtuose lauke naudojamiems fasadų dažams apdoroti, kad būtų išvengta grybelių ir dumblių, kelia didelę vandens taršos riziką, nes kiekvieną kartą lyjant tie biocidai nuteka nuo pastatų fasadų; |
| --- | --- |

I.

kadangi karbendazimo naudojimas 7-o ir 10-o tipų produktuose, skirtuose lauke naudojamiems fasadų dažams apdoroti, kad būtų išvengta grybelių ir dumblių, kelia didelę vandens taršos riziką, nes kiekvieną kartą lyjant tie biocidai nuteka nuo pastatų fasadų;

| J. | kadangi tyrime (8) padaryta išvada, kad Vokietijoje karbendazimo rasta daugiau kaip 90 proc. ėminių iš lietaus vandens valymo įrenginių ir daugiau kaip 50 proc. ėminių iš liūčių sukeliamų perviršinio vandens potvynių rezervuarų, iš kurių nevalytas lietaus vanduo išleidžiamas į vandens telkinius arba patenka į požeminį vandenį; |
| --- | --- |

J.

kadangi tyrime (8) padaryta išvada, kad Vokietijoje karbendazimo rasta daugiau kaip 90 proc. ėminių iš lietaus vandens valymo įrenginių ir daugiau kaip 50 proc. ėminių iš liūčių sukeliamų perviršinio vandens potvynių rezervuarų, iš kurių nevalytas lietaus vanduo išleidžiamas į vandens telkinius arba patenka į požeminį vandenį;

| K. | kadangi Biocidinių produktų komiteto nuomonėje dėl 9-o tipo produktų (pluošto, odos, gumos ir polimerinių medžiagų konservantų) pateikta išvada, kad karbendazimas nebuvo patvirtintas būtent dėl to, kad nuo apdorotų paviršių lietaus vandens išplautas karbendazimas kelia nepriimtiną riziką paviršiniam vandeniui ir nuosėdų terpei ir nepriimta jokia tinkama rizikos valdymo priemonė; |
| --- | --- |

K.

kadangi Biocidinių produktų komiteto nuomonėje dėl 9-o tipo produktų (pluošto, odos, gumos ir polimerinių medžiagų konservantų) pateikta išvada, kad karbendazimas nebuvo patvirtintas būtent dėl to, kad nuo apdorotų paviršių lietaus vandens išplautas karbendazimas kelia nepriimtiną riziką paviršiniam vandeniui ir nuosėdų terpei ir nepriimta jokia tinkama rizikos valdymo priemonė;

| L. | kadangi Biocidinių produktų komiteto nuomonėje dėl 7-o ir 10-o tipo produktų pateikta išvada, kad karbendazimo naudojimo lauke paskirstys, įskaitant dažus (7-o tipo produktas) ir gipsinį tinką (10-o tipo produktas), kelia nepriimtiną riziką paviršiniame vandenyje ir nuosėdų terpėje, nes nepriimta jokia tinkama rizikos švelninimo priemonė, kad būtų išvengta medžiagos patekimo į kanalizaciją per visą jos eksploatavimo laiką (7-o tipo produktams – penkeri metai, 10-o tipo produktams – 25 metai); |
| --- | --- |

L.

kadangi Biocidinių produktų komiteto nuomonėje dėl 7-o ir 10-o tipo produktų pateikta išvada, kad karbendazimo naudojimo lauke paskirstys, įskaitant dažus (7-o tipo produktas) ir gipsinį tinką (10-o tipo produktas), kelia nepriimtiną riziką paviršiniame vandenyje ir nuosėdų terpėje, nes nepriimta jokia tinkama rizikos švelninimo priemonė, kad būtų išvengta medžiagos patekimo į kanalizaciją per visą jos eksploatavimo laiką (7-o tipo produktams – penkeri metai, 10-o tipo produktams – 25 metai);

| M. | kadangi tai, jog karbendazimas patvirtintas 7-o ir 10-o tipų produktams gaminti net ir trumpam trejų metų laikotarpiui, reiškia, kad karbendazimas 25 metus su lietaus vandeniu tiesiogiai patektų į aplinką; |
| --- | --- |

M.

kadangi tai, jog karbendazimas patvirtintas 7-o ir 10-o tipų produktams gaminti net ir trumpam trejų metų laikotarpiui, reiškia, kad karbendazimas 25 metus su lietaus vandeniu tiesiogiai patektų į aplinką;

| N. | kadangi Biocidinių produktų komitetui pateiktoje mažumos nuomonėje Švedija nurodė, kad per visoms naudojimo lauke paskirtims naudojamų produktų ir apdorotų gaminių (pvz., dažų ir gipsinio tinko) eksploatavimo laiką išplaunamas medžiagos kiekis kelia nepriimtiną riziką aplinkai ir, remiantis vertinimo ataskaita, šios rizikos neįmanoma sumažinti; |
| --- | --- |

N.

kadangi Biocidinių produktų komitetui pateiktoje mažumos nuomonėje Švedija nurodė, kad per visoms naudojimo lauke paskirtims naudojamų produktų ir apdorotų gaminių (pvz., dažų ir gipsinio tinko) eksploatavimo laiką išplaunamas medžiagos kiekis kelia nepriimtiną riziką aplinkai ir, remiantis vertinimo ataskaita, šios rizikos neįmanoma sumažinti;

| O. | kadangi, dėl to, kad Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateikiama išvada, kad karbendazimo naudojimas atitinkamai 7-o, 9-o ir 10-o tipo produktams gaminti kelią tokią pat nepriimtiną riziką, turėjo būti priimtas sprendimas nepatvirtinti karbendazimo visoms naudojimo lauke paskirtims, neapsiribojant 9-o tipo produktais; |
| --- | --- |

O.

kadangi, dėl to, kad Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateikiama išvada, kad karbendazimo naudojimas atitinkamai 7-o, 9-o ir 10-o tipo produktams gaminti kelią tokią pat nepriimtiną riziką, turėjo būti priimtas sprendimas nepatvirtinti karbendazimo visoms naudojimo lauke paskirtims, neapsiribojant 9-o tipo produktais;

| P. | kadangi karbendazimo naudojimas viduje taip pat kelia nepriimtiną riziką, nes tyrimuose (9) išreikštas susirūpinimas, kad į paviršinį vandenį karbendazimas daugiausia patenka išleidžiant išvalytas buitines ir pramonines nuotekas, nepaisant to, kad Biocidinių produktų komiteto nuomonėje pateikta išvada, jog karbendazimo naudojimo viduje rizika aplinkai yra priimtina; |
| --- | --- |

P.

kadangi karbendazimo naudojimas viduje taip pat kelia nepriimtiną riziką, nes tyrimuose (9) išreikštas susirūpinimas, kad į paviršinį vandenį karbendazimas daugiausia patenka išleidžiant išvalytas buitines ir pramonines nuotekas, nepaisant to, kad Biocidinių produktų komiteto nuomonėje pateikta išvada, jog karbendazimo naudojimo viduje rizika aplinkai yra priimtina;

Patvirtinimo sąlygos, kurias taikant rizika nemažėja

| Q. | kadangi, atsižvelgiant į nustatytą vertintų naudojimo paskirčių keliamą riziką aplinkai, remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamento projektu, karbendazimas gali būti patvirtintas, jeigu bus laikomasi konkrečių su jo naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų, visų pirma to, kad lauke naudoti skirtiems dažams ar gipsiniam tinkui gaminti naudojamų produktų vertinime „ypatingas dėmesys turi būti skiriamas“ paviršiniam vandeniui, nuosėdoms, dirvožemiui ir požeminiam vandeniui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, atsižvelgiant į nustatytą vertintų naudojimo paskirčių keliamą riziką aplinkai, remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamento projektu, karbendazimas gali būti patvirtintas, jeigu bus laikomasi konkrečių su jo naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų, visų pirma to, kad lauke naudoti skirtiems dažams ar gipsiniam tinkui gaminti naudojamų produktų vertinime „ypatingas dėmesys turi būti skiriamas“ paviršiniam vandeniui, nuosėdoms, dirvožemiui ir požeminiam vandeniui;

| R. | kadangi Biocidinių produktų komiteto nuomonėse dėl 7-o ir 10-o tipų produktų atkreiptas dėmesys į nepriimtiną riziką paviršiniam vandeniui ir nuosėdų terpei ir nurodyta, kad vertintų naudojimo paskirčių atžvilgiu nepriimta jokia tinkama rizikos valdymo priemonė, kurią taikant būtų išvengta medžiagos patekimo į kanalizaciją; |
| --- | --- |

R.

kadangi Biocidinių produktų komiteto nuomonėse dėl 7-o ir 10-o tipų produktų atkreiptas dėmesys į nepriimtiną riziką paviršiniam vandeniui ir nuosėdų terpei ir nurodyta, kad vertintų naudojimo paskirčių atžvilgiu nepriimta jokia tinkama rizikos valdymo priemonė, kurią taikant būtų išvengta medžiagos patekimo į kanalizaciją;

| S. | kadangi Komisijos raginimas laikytis leidimui taikomų „specifikacijų ir sąlygų“ yra itin miglotas ir jo nepakanka susirūpinimui dėl nepriimtinos rizikos sušvelninti; kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte nereikalaujama, kad valstybės narės taikytų tinkamas rizikos švelninimo priemones; reikalaujama tiesiog atkreipti dėmesį į pavojų; kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte neatsižvelgiama į tai, kad patvirtinamuosiuose dokumentuose pateikta išvada, jog nepriimta jokių tinkamų rizikos valdymo priemonių; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisijos raginimas laikytis leidimui taikomų „specifikacijų ir sąlygų“ yra itin miglotas ir jo nepakanka susirūpinimui dėl nepriimtinos rizikos sušvelninti; kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte nereikalaujama, kad valstybės narės taikytų tinkamas rizikos švelninimo priemones; reikalaujama tiesiog atkreipti dėmesį į pavojų; kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte neatsižvelgiama į tai, kad patvirtinamuosiuose dokumentuose pateikta išvada, jog nepriimta jokių tinkamų rizikos valdymo priemonių;

Sprendimo dėl rizikos valdymo ir taikomų mokslinių įrodymų nuoseklumas

| T. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teismas) patvirtino, kad priimant rizikos valdymo priemonę Komisijos priimtas sprendimas turi būti suderintas su taikomais moksliniais įrodymais; kadangi Komisija gali nesilaikyti sprendimo priėmimo proceso metu pateiktos mokslinės nuomonės, tačiau ji turi pateikti konkrečias savo išvadų priežastis, kurių mokslinė vertė, palyginti su pateiktomis nuomonėje, būtų tokia pat; kadangi pateikdama priežastis ji turi paaiškinti, kodėl nesivadovauja nuomone (10); |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – Teismas) patvirtino, kad priimant rizikos valdymo priemonę Komisijos priimtas sprendimas turi būti suderintas su taikomais moksliniais įrodymais; kadangi Komisija gali nesilaikyti sprendimo priėmimo proceso metu pateiktos mokslinės nuomonės, tačiau ji turi pateikti konkrečias savo išvadų priežastis, kurių mokslinė vertė, palyginti su pateiktomis nuomonėje, būtų tokia pat; kadangi pateikdama priežastis ji turi paaiškinti, kodėl nesivadovauja nuomone (10);

| U. | kadangi sprendimas patvirtinti karbendazimą kaip esamą veikliąją medžiagą 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti smarkiai prieštarauja Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateiktai išvadai, kad karbendazimo naudojimas lauke dažuose (7-o tipo produktai) ir gipsiniame tinke (10-o tipo produktai) kelia nepageidaujamą riziką paviršiniam vandeniui ir nuosėdų terpei, atsižvelgiant į Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnį, skaitomą kartu su jos 5 straipsnio 1 dalies b punktu; |
| --- | --- |

U.

kadangi sprendimas patvirtinti karbendazimą kaip esamą veikliąją medžiagą 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti smarkiai prieštarauja Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateiktai išvadai, kad karbendazimo naudojimas lauke dažuose (7-o tipo produktai) ir gipsiniame tinke (10-o tipo produktai) kelia nepageidaujamą riziką paviršiniam vandeniui ir nuosėdų terpei, atsižvelgiant į Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnį, skaitomą kartu su jos 5 straipsnio 1 dalies b punktu;

| V. | kadangi įgyvendinimo reglamento projekte Komisijos pateikiamos priežastys, dėl kurių nesilaikoma Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateiktų išvadų, grindžiamos argumentais, kad visapusiškam biocidinių produktų leidimui išduoti reikia papildomų veiksmų valstybės narės lygmeniu ir kad netrukus bus atlikta peržiūra pagal Reglamentą (ES) Nr. 528/2012; |
| --- | --- |

V.

kadangi įgyvendinimo reglamento projekte Komisijos pateikiamos priežastys, dėl kurių nesilaikoma Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateiktų išvadų, grindžiamos argumentais, kad visapusiškam biocidinių produktų leidimui išduoti reikia papildomų veiksmų valstybės narės lygmeniu ir kad netrukus bus atlikta peržiūra pagal Reglamentą (ES) Nr. 528/2012;

| W. | kadangi iš tų priežasčių nepaaiškėja, kodėl Komisija, remdamasi Direktyva 98/8/EB, manė, kad karbendazimo naudojimas 7-o ir 10-tipų produktams gaminti nekelia nepriimtinos rizikos, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad laikyta, jog kai kurių veikliųjų medžiagų naudojimas 9-o tipo produktams gaminti, kelia nepriimtiną riziką, todėl priimtas sprendimas nesuteikti leidimo jį naudoti to tipo produktams gaminti; |
| --- | --- |

W.

kadangi iš tų priežasčių nepaaiškėja, kodėl Komisija, remdamasi Direktyva 98/8/EB, manė, kad karbendazimo naudojimas 7-o ir 10-tipų produktams gaminti nekelia nepriimtinos rizikos, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad laikyta, jog kai kurių veikliųjų medžiagų naudojimas 9-o tipo produktams gaminti, kelia nepriimtiną riziką, todėl priimtas sprendimas nesuteikti leidimo jį naudoti to tipo produktams gaminti;

| X. | kadangi priežasčių, dėl kurių nesilaikoma Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateiktų išvadų, pareiškimas ne tik būtinas Teismo kontrolei, bet, konkrečiau kalbant, ir tam, kad Parlamentas galėtų tinkamai naudotis savo teise tikrinti; |
| --- | --- |

X.

kadangi priežasčių, dėl kurių nesilaikoma Biocidinių produktų komiteto nuomonėse pateiktų išvadų, pareiškimas ne tik būtinas Teismo kontrolei, bet, konkrečiau kalbant, ir tam, kad Parlamentas galėtų tinkamai naudotis savo teise tikrinti;

Galimų alternatyvų nagrinėjimas

| Y. | kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomone dėl 7-o tipo produktų, karbendazimą ketinama naudoti kaip fungicidą biocidiniuose plėvelių konservantų produktuose, kurie naudojami galutinio naudojimo paskirtims, kaip antai dažams, arba yra įtraukti į jų sudėtį; kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomone dėl 10-o tipo produktų, karbendazimas turi būti naudojamas kaip fungicidas statybinių medžiagų konservantuose, kurie naudojami galutinio naudojimo paskirtims, kaip antai gipsiniam tinkui, arba yra įtraukti į jų sudėtį; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomone dėl 7-o tipo produktų, karbendazimą ketinama naudoti kaip fungicidą biocidiniuose plėvelių konservantų produktuose, kurie naudojami galutinio naudojimo paskirtims, kaip antai dažams, arba yra įtraukti į jų sudėtį; kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomone dėl 10-o tipo produktų, karbendazimas turi būti naudojamas kaip fungicidas statybinių medžiagų konservantuose, kurie naudojami galutinio naudojimo paskirtims, kaip antai gipsiniam tinkui, arba yra įtraukti į jų sudėtį;

| Z. | kadangi Komisija, remdamasi tik 2014 m. pateiktais vienuolika nekonfidencialių trečiųjų šalių, kurios yra įmonės arba pramonės asociacijos. atsakymų, padarė išvadą, kad nėra jokių tinkamų alternatyvų karbendazimui; kadangi, jeigu turima kitos informacijos, kuria būtų pagrįstas Komisijos sprendimas, ją reikėtų pateikti Parlamentui, kad jis galėtų visapusiškai naudotis savo teise tikrinti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Komisija, remdamasi tik 2014 m. pateiktais vienuolika nekonfidencialių trečiųjų šalių, kurios yra įmonės arba pramonės asociacijos. atsakymų, padarė išvadą, kad nėra jokių tinkamų alternatyvų karbendazimui; kadangi, jeigu turima kitos informacijos, kuria būtų pagrįstas Komisijos sprendimas, ją reikėtų pateikti Parlamentui, kad jis galėtų visapusiškai naudotis savo teise tikrinti;

| AA. | kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomonėmis, daugumoje atsakymų neatsižvelgiama į skirtumus tarp karbendazimo naudojimo 7-o, 9-o ir 10-o tipo produktams gaminti, todėl Komisija negali tinkamai įvertinti galimų alternatyvų kiekvienam atskiram tipui ir naudojimo paskirtims; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomonėmis, daugumoje atsakymų neatsižvelgiama į skirtumus tarp karbendazimo naudojimo 7-o, 9-o ir 10-o tipo produktams gaminti, todėl Komisija negali tinkamai įvertinti galimų alternatyvų kiekvienam atskiram tipui ir naudojimo paskirtims;

| AB. | kadangi atsakymuose pateikta informacija toli gražu nėra pakankamai išsami ir aktuali, kad būtų galima padaryti išvadą, jog nėra tinkamų alternatyvų karbendazimo naudojimui 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti; |
| --- | --- |

AB.

kadangi atsakymuose pateikta informacija toli gražu nėra pakankamai išsami ir aktuali, kad būtų galima padaryti išvadą, jog nėra tinkamų alternatyvų karbendazimo naudojimui 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti;

| AC. | kadangi visų pirma atsakymų pateikėjai dėl 7-o tipo produktų pareiškė, kad techniškai įmanoma dažuose pakeisti karbendazimą, tačiau jie nusprendė, kad tai truktų pernelyg ilgai ir būtų per brangu; |
| --- | --- |

AC.

kadangi visų pirma atsakymų pateikėjai dėl 7-o tipo produktų pareiškė, kad techniškai įmanoma dažuose pakeisti karbendazimą, tačiau jie nusprendė, kad tai truktų pernelyg ilgai ir būtų per brangu;

| AD. | kadangi visų pirma atsakymų pateikėjai dėl 10-o tipo produktų pareiškė, kad techniškai įmanoma dažuose pakeisti karbendazimą, tačiau jie nusprendė, kad tai truktų pernelyg ilgai ir būtų per brangu; kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomone, dėl to, kad patvirtinta labai mažai veikliųjų medžiagų to tipo produktams gaminti, Biocidinių produktų komiteto šiuo metu turimos informacijos nepakanka nuspręsti, ar esama bet kokios kitos veikliosios medžiagos, kuri galėtų tapti alternatyva karbendazimo naudojimui kaip konservantui gipsiniame tinke, kuriam būdinga didelė pH vertė; |
| --- | --- |

AD.

kadangi visų pirma atsakymų pateikėjai dėl 10-o tipo produktų pareiškė, kad techniškai įmanoma dažuose pakeisti karbendazimą, tačiau jie nusprendė, kad tai truktų pernelyg ilgai ir būtų per brangu; kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomone, dėl to, kad patvirtinta labai mažai veikliųjų medžiagų to tipo produktams gaminti, Biocidinių produktų komiteto šiuo metu turimos informacijos nepakanka nuspręsti, ar esama bet kokios kitos veikliosios medžiagos, kuri galėtų tapti alternatyva karbendazimo naudojimui kaip konservantui gipsiniame tinke, kuriam būdinga didelė pH vertė;

| AE. | kadangi daugumoje 2014 m. Komisijai pateiktų atsakymų pateikta išvada, kad įmanoma rasti alternatyvų karbendazimo naudojimui 7-o ir 10-o tipų produktams gaminti, nors tai ir sudėtinga; |
| --- | --- |

AE.

kadangi daugumoje 2014 m. Komisijai pateiktų atsakymų pateikta išvada, kad įmanoma rasti alternatyvų karbendazimo naudojimui 7-o ir 10-o tipų produktams gaminti, nors tai ir sudėtinga;

| AF. | kadangi pareiškėjai galėjo septynerius metus nagrinėti galimas alternatyvas karbendazimui, kurio kenksmingos savybės gerai žinomos; |
| --- | --- |

AF.

kadangi pareiškėjai galėjo septynerius metus nagrinėti galimas alternatyvas karbendazimui, kurio kenksmingos savybės gerai žinomos;

| AG. | kadangi Komisija nesilaikė savo įsipareigojimo apsvarstyti galimybę naudoti tinkamas alternatyvias medžiagas, laikantis Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnio 5 dalies; kadangi nepateiktas joks paaiškinimas, kuriame būtų konkrečiai nurodyta, kokiu pagrindu Komisija padarė išvadą, kad tinkamų ir pakankamų alternatyvių medžiagų nėra; kadangi tokia informacija itin svarbi dabartinio leidimo rezultatams, atsižvelgiant į medžiagos toksikologinį profilį; |
| --- | --- |

AG.

kadangi Komisija nesilaikė savo įsipareigojimo apsvarstyti galimybę naudoti tinkamas alternatyvias medžiagas, laikantis Direktyvos 98/8/EB 10 straipsnio 5 dalies; kadangi nepateiktas joks paaiškinimas, kuriame būtų konkrečiai nurodyta, kokiu pagrindu Komisija padarė išvadą, kad tinkamų ir pakankamų alternatyvių medžiagų nėra; kadangi tokia informacija itin svarbi dabartinio leidimo rezultatams, atsižvelgiant į medžiagos toksikologinį profilį;

| AH. | kadangi karbendazimo naudojimui 9-o tipo produktams gaminti leidimas nesuteiktas; kadangi jokia gauta informacija, nurodyta Biocidinių produktų komiteto nuomonėje, nebuvo konkrečiai susijusi su 9-o tipo produktais; kadangi trečiųjų šalių atsakymų pateikėjai iškėlė tuos pačius susirūpinimą keliančius klausimus dėl riboto skaičiaus galimų alternatyvų, taip pat laiko ir išlaidų, reikalingų alternatyvoms, kurių veiksmingumas gaminant 7-o ir 10-o tipo produktus prilygtų karbendazimo, naudojamo 9-o tipo produktams gaminti, veiksmingumui, sukurti; |
| --- | --- |

AH.

kadangi karbendazimo naudojimui 9-o tipo produktams gaminti leidimas nesuteiktas; kadangi jokia gauta informacija, nurodyta Biocidinių produktų komiteto nuomonėje, nebuvo konkrečiai susijusi su 9-o tipo produktais; kadangi trečiųjų šalių atsakymų pateikėjai iškėlė tuos pačius susirūpinimą keliančius klausimus dėl riboto skaičiaus galimų alternatyvų, taip pat laiko ir išlaidų, reikalingų alternatyvoms, kurių veiksmingumas gaminant 7-o ir 10-o tipo produktus prilygtų karbendazimo, naudojamo 9-o tipo produktams gaminti, veiksmingumui, sukurti;

| AI. | kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomonėmis dėl 7-o ir 10-o tipų produktų, atsakymų pateikėjai nurodė, kad sudėtinga įvertinti galimas alternatyvas, atsižvelgiant į tai, kad daugelį šių alternatyvų reikia peržiūrėti pagal Reglamentą (ES) Nr. 528/2012; kadangi nepriimtina, kad atidėtas peržiūros programos vykdymas taptų pretekstu pakenkti žmogaus sveikatos ir aplinkos apsaugai; |
| --- | --- |

AI.

kadangi, remiantis Biocidinių produktų komiteto nuomonėmis dėl 7-o ir 10-o tipų produktų, atsakymų pateikėjai nurodė, kad sudėtinga įvertinti galimas alternatyvas, atsižvelgiant į tai, kad daugelį šių alternatyvų reikia peržiūrėti pagal Reglamentą (ES) Nr. 528/2012; kadangi nepriimtina, kad atidėtas peržiūros programos vykdymas taptų pretekstu pakenkti žmogaus sveikatos ir aplinkos apsaugai;

Politiniai argumentai

| AJ. | kadangi nepriimtina, kad Komisija nusprendė atidėti medžiagų, kurios kelia nepriimtiną pavojų žmogaus sveikatai ir aplinkai nepatvirtinimą, tiesiog pateikdama paaiškinimą, kad ateityje atliekant peržiūras Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 padės užtikrinti, kad toks nepatvirtinimas būtų sistemingesnis; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi nepriimtina, kad Komisija nusprendė atidėti medžiagų, kurios kelia nepriimtiną pavojų žmogaus sveikatai ir aplinkai nepatvirtinimą, tiesiog pateikdama paaiškinimą, kad ateityje atliekant peržiūras Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 padės užtikrinti, kad toks nepatvirtinimas būtų sistemingesnis;

| AK. | kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte nurodyta, kad, remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 VI priedo 10 punktu, kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos turėtų įvertinti, ar jų teritorijose gali būti įgyvendintos Reglamento 5 straipsnio 2 dalies sąlygos, kad būtų galima nuspręsti, ar galima leisti naudoti biocidinius produktus, kurių sudėtyje yra karbendazimo; |
| --- | --- |

AK.

kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte nurodyta, kad, remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 VI priedo 10 punktu, kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos turėtų įvertinti, ar jų teritorijose gali būti įgyvendintos Reglamento 5 straipsnio 2 dalies sąlygos, kad būtų galima nuspręsti, ar galima leisti naudoti biocidinius produktus, kurių sudėtyje yra karbendazimo;

| AL. | kadangi Komisija neturėtų valstybėms narėms perduoti atsakomybės už atsisakymą prekiauti biocidiniais produktais, kurių sudėtyje yra karbendazimo, remiantis argumentu, kad per viešas konsultacijas buvo gauta prastos kokybės informacija apie galimas keistinas medžiagas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi Komisija neturėtų valstybėms narėms perduoti atsakomybės už atsisakymą prekiauti biocidiniais produktais, kurių sudėtyje yra karbendazimo, remiantis argumentu, kad per viešas konsultacijas buvo gauta prastos kokybės informacija apie galimas keistinas medžiagas;

| AM. | kadangi, kaip siūlė Komisija, ant apdorotų gaminių turės būti pateikta tik etiketė, kurioje bus nurodyta ribota informacija, ir, prieš pateikiant tą gaminį rinkai ir pradedant juo prekiauti tarp valstybių narių, nebus reikalaujama atlikti tos etiketės reglamentavimo patikros; kadangi produktui nereikia jokio leidimo, nebus vertinama, ar produkto veiksmingumas atitinka etiketėje pateiktą informaciją; |
| --- | --- |

AM.

kadangi, kaip siūlė Komisija, ant apdorotų gaminių turės būti pateikta tik etiketė, kurioje bus nurodyta ribota informacija, ir, prieš pateikiant tą gaminį rinkai ir pradedant juo prekiauti tarp valstybių narių, nebus reikalaujama atlikti tos etiketės reglamentavimo patikros; kadangi produktui nereikia jokio leidimo, nebus vertinama, ar produkto veiksmingumas atitinka etiketėje pateiktą informaciją;

| AN. | kadangi šiomis aplinkybėmis nenumatyta pakankamai aukšto lygio žmogaus sveikatos ir aplinkos apsauga, taip pat nenumatytos vienodos sąlygos Sąjungos ir ne Sąjungos įmonėms; |
| --- | --- |

AN.

kadangi šiomis aplinkybėmis nenumatyta pakankamai aukšto lygio žmogaus sveikatos ir aplinkos apsauga, taip pat nenumatytos vienodos sąlygos Sąjungos ir ne Sąjungos įmonėms;

| 1. | kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projektas neatitinka Sąjungos teisės ir nėra suderinamas su Direktyvos 98/8/EB ir Reglamento (ES) Nr. 528/2012 tikslu ir turiniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad, atsižvelgiant į:






  a) | karbendazimo kenksmingas savybes, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

karbendazimo kenksmingas savybes,

| b) | poveikį aplinkai ir tai, kad patvirtinamuosiuose dokumentuose nenurodytos rizikos valdymo priemonės, |
| --- | --- |

b)

poveikį aplinkai ir tai, kad patvirtinamuosiuose dokumentuose nenurodytos rizikos valdymo priemonės,

| c) | tai, kad trūksta duomenų, kad būtų galima daryti tvirtą išvadą, jog tinkamų alternatyvų nėra, |
| --- | --- |

c)

tai, kad trūksta duomenų, kad būtų galima daryti tvirtą išvadą, jog tinkamų alternatyvų nėra,

| d) | septynerių metų laikotarpį, kuris praėjo nuo to laiko, kai pateikti poveikio vertinimai, ir |
| --- | --- |

d)

septynerių metų laikotarpį, kuris praėjo nuo to laiko, kai pateikti poveikio vertinimai, ir

| e) | tai, kad Komisijos sprendimams dėl karbendazimo naudojimo 7-o, 9-o ir 10-o tipų produktams gaminti stinga nuoseklumo,
  kad Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo karbendazimas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti net ir trumpam trejų metų laikotarpiui, projektas nėra proporcingas, atsižvelgiant į nepriimtiną riziką, kurią jis kelia žmogaus sveikatai ir aplinkai; todėl Komisija turėjo padaryti išvadą dėl nepriimtinos rizikos, nes vis dar kyla susirūpinimas dėl karbendazimo naudojimo produktams gaminti; |
| --- | --- |

e)

tai, kad Komisijos sprendimams dėl karbendazimo naudojimo 7-o, 9-o ir 10-o tipų produktams gaminti stinga nuoseklumo,

kad Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo karbendazimas patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti net ir trumpam trejų metų laikotarpiui, projektas nėra proporcingas, atsižvelgiant į nepriimtiną riziką, kurią jis kelia žmogaus sveikatai ir aplinkai; todėl Komisija turėjo padaryti išvadą dėl nepriimtinos rizikos, nes vis dar kyla susirūpinimas dėl karbendazimo naudojimo produktams gaminti;

| 3. | mano, kad įgyvendinimo reglamento projekte Komisijos pateiktos informacijos nepakanka tam, kad Parlamentas galėtų tinkamai naudotis savo teise tikrinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo reglamento projektą ir pateikti komitetui naują projektą, kuriame būtų siūloma nepatvirtinti karbendazimo kaip veikliosios medžiagos 7-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad, nors vertinimo ataskaitos buvo pateiktos iki 2013 m. rugsėjo 1 d., leidimo išdavimas medžiagai, priskiriamai 1B mutageninių arba 1B toksiškų reprodukcijai medžiagų kategorijai ir turinčiai endokrininės sistemos veiklą trikdantį poveikį, kelia nepriimtiną riziką žmogaus sveikatai, kalbant apie svarstomas jos naudojimo paskirtis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

(2)  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

(3)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(5)  H. Morinaga. et al., „A Benzimidazole Fungicide, Benomyl, and Its Metabolite, Carbendazim, Induce Aromatase Activity in a Human Ovarian Granulose-Like Tumor Cell Line (KGN)“, Endocrinology 2004, 145(4), p. 1860–1869; D-J. Kim et al., „Benomyl induction of brain aromatase and toxic effects in the zebrafish embryo“, Journal of Applied Toxicology 2009, 29, p. 289–294; J. M. Goldman et al., „Effects of the benomyl metabolite, carbendazim, on the hypothalamic-pituitary reproductive axis in the male rat“, Toxicology 1989, 57(2), p. 173–182; J. Jiang et al, „Carbendazim has the potential to induce oxidative stress, apoptosis, immunotoxicity and endocrine disruption during zebrafish larvae development“, Toxicology in Vitro 2015, 29(7), p. 1473–1481; S. Singh, N. Singh, V. Kumar et al., „Toxicity, monitoring and biodegradation of the fungicide carbendazim“, Environmental Chemistry Letters 2016, 14, p. 317–329; C. Jin, Z. Zeng, C. Wang, T. Luo, S. Wang, J. Zhou, Y. Ni, Z. Fu, Y. Jin, „Insights into a Possible Mechanism Underlying the Connection of Carbendazim-Induced Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis in Mice“, Toxicological Sciences 2018, 166(2), p. 382–393; P. Durand, G. Martin, A. Blondet, J. Gilleron, D. Carette, S. Janczarski, E. Christin, G. Pointis, M. H. Perrard, „Effects of low doses of carbendazim or iprodione either separately or in mixture on the pubertal rat seminiferous epithelium: An ex vivo study“, Toxicology In Vitro 2017, 45(3), p. 366–373; Y. Jin, Z. Zeng, Y. Wu, S. Zhang, Z. Fu, „Oral Exposure of Mice to Carbendazim Induces Hepatic Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis“, Toxicological Sciences 2015, 147(1), p. 116–26; E. M. Rama, S. Bortolan, M. L. Vieira, D. C. Gerardin, E. G. Moreira, „Reproductive and possible hormonal effects of carbendazim“, Regulatory Toxicology and Pharmacology 2014, 69(3), p. 476–486.

(6)  2019 m. gruodžio 10 d. Biocidinių produktų komiteto nuomonė dėl prašymo patvirtinti aktyviąją medžiagą: karbendazimas. 7-as produkto tipas; 2019 m. vasario 27 d. Biocidinių produktų komiteto nuomonė dėl prašymo patvirtinti aktyviąją medžiagą: karbendazimas. 9-as produkto tipas; 2019 m. gruodžio 10 d. Biocidinių produktų komiteto nuomonė dėl prašymo patvirtinti aktyviąją medžiagą: karbendazimas. 10-as produkto tipas; https://echa.europa.eu/lt/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval?diss=true&search_criteria_ecnumber=234-232-0&search_criteria_casnumber=10605-21-7&search_criteria_name=Carbendazim.

(7)  Biocidinių produktų komiteto nuomonės dėl 7-o ir 10-o tipų produktų, p. 14.

(8)  https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/479/ publikationen/texte_169-2020_belastung_der_umwelt_mit_bioziden_realistischer_erfassen_-_schwerpunkt_eintraege_ueber_klaeranlagen.pdf.

(9)  S. Merel, S. Benzing, C. Gleiser, G. Di Napoli-Davis, C. Zwiener, „Occurrence and overlooked sources of the biocide carbendazim in wastewater and surface water“, Environmental Pollution 2018, 239, p. 512–521.

(10)  Žr. bylos T-837/16, Švedija prieš Komisiją, ECLI:EU:T:2019:144, 69 punktą.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/98 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/98

---

P9_TA(2020)0327

EP rinkimų rezultatų apžvalga

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija „EP rinkimų rezultatų apžvalga“ (2020/2088(INI))

(2021/C 425/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis), ypač į jos 10 ir14 straipsnius ir 17 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis), ypač į jos 10 ir14 straipsnius ir 17 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 20 ir 22 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 20 ir 22 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 ir 39 straipsnius ir 52 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21 ir 39 straipsnius ir 52 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 6 ir 7 dalių, pridėtą prie Tarpvyriausybinės konferencijos, kurioje priimta Lisabonos sutartis, baigiamojo akto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 6 ir 7 dalių, pridėtą prie Tarpvyriausybinės konferencijos, kurioje priimta Lisabonos sutartis, baigiamojo akto,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač į jo 25 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač į jo 25 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, ypač į jos 29 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, ypač į jos 29 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1-ą principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1-ą principą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2018/994, kuriuo iš dalies keičiamas prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2018/994, kuriuo iš dalies keičiamas prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą (ES) 2018/937, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą (ES) 2018/937, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2018/767, kuriuo nustatomas atstovų į Europos Parlamentą devintųjų rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise laikotarpis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2018/767, kuriuo nustatomas atstovų į Europos Parlamentą devintųjų rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise laikotarpis (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/673, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/673, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2019/493, kuriuo dėl patikrinimo procedūros, susijusios su asmens duomenų apsaugos taisyklių pažeidimais per rinkimus į Europos Parlamentą, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2019/493, kuriuo dėl patikrinimo procedūros, susijusios su asmens duomenų apsaugos taisyklių pažeidimais per rinkimus į Europos Parlamentą, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 (5),

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomas atstovų į Europos Parlamentą devintųjų rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise laikotarpis, projekto (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomas atstovų į Europos Parlamentą devintųjų rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise laikotarpis, projekto (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. liepos 16 d. sprendimą dėl Komisijos pirmininko rinkimų (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. liepos 16 d. sprendimą dėl Komisijos pirmininko rinkimų (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijos dėl Europos ateities padėties (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijos dėl Europos ateities padėties (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. sprendimą dėl specialiojo komiteto dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, sudarymo ir įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės nustatymo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. sprendimą dėl specialiojo komiteto dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, sudarymo ir įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės nustatymo (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) 2019 m. kovo mėn. informacinį pranešimą „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) 2019 m. kovo mėn. informacinį pranešimą „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“,

| — | atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos (IPP) darbą lyčių lygybės srityje, ypač į jos veiksmų planą, skirtą į lyčių aspektą atsižvelgiantiems parlamentams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos (IPP) darbą lyčių lygybės srityje, ypač į jos veiksmų planą, skirtą į lyčių aspektą atsižvelgiantiems parlamentams,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0211/2020),

| A. | kadangi per 2019 m. Europos Parlamento rinkimus nustatytas didžiausias rinkėjų aktyvumas bent per pastaruosius 20 metų, t. y. 50,66 proc. (padidėjo aštuoniais procentiniais punktais, palyginti su 2014 m.), ir tai yra teigiamas ženklas, kad Europos piliečiai vis labiau domisi pokyčiais ES lygmeniu ir kad jie mano, jog ES teisės aktai daro poveikį jų kasdienybei; kadangi vis dėlto šis skaičius slepia didelius valstybių narių skirtumus, susilaikiusiųjų skaičius išliko didelis, todėl reikia dėti daugiau pastangų siekiant padidinti dalyvavimą Europos Parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

A.

kadangi per 2019 m. Europos Parlamento rinkimus nustatytas didžiausias rinkėjų aktyvumas bent per pastaruosius 20 metų, t. y. 50,66 proc. (padidėjo aštuoniais procentiniais punktais, palyginti su 2014 m.), ir tai yra teigiamas ženklas, kad Europos piliečiai vis labiau domisi pokyčiais ES lygmeniu ir kad jie mano, jog ES teisės aktai daro poveikį jų kasdienybei; kadangi vis dėlto šis skaičius slepia didelius valstybių narių skirtumus, susilaikiusiųjų skaičius išliko didelis, todėl reikia dėti daugiau pastangų siekiant padidinti dalyvavimą Europos Parlamento rinkimuose;

| B. | kadangi atsižvelgiant į „Eurobarometro“ apklausos, kurią Parlamentas užsakė po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų, rezultatus matyti, kad ekonomikos būklė ir aplinka buvo du pagrindiniai rinkėjų prioritetai, o tai aiškiai rodo, kad Europos Parlamento rinkimuose dalyvavę piliečiai pageidauja daugiau veiksmų ES lygmeniu šiose dviejose politikos srityse, kuriose ES ir nacionalinės valdžios institucijos dalijasi kompetencija (16); |
| --- | --- |

B.

kadangi atsižvelgiant į „Eurobarometro“ apklausos, kurią Parlamentas užsakė po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų, rezultatus matyti, kad ekonomikos būklė ir aplinka buvo du pagrindiniai rinkėjų prioritetai, o tai aiškiai rodo, kad Europos Parlamento rinkimuose dalyvavę piliečiai pageidauja daugiau veiksmų ES lygmeniu šiose dviejose politikos srityse, kuriose ES ir nacionalinės valdžios institucijos dalijasi kompetencija (16);

| C. | kadangi tinkamas rinkimų sistemos pasirinkimas sudaro tinkamas sąlygas piliečiams tikėti savo pagrindine demokratine teise balsuoti už demokratinius atstovus, o politiniams atstovams išklausyti savo rinkėjus ir atstovauti jų interesams, ir taip sukuria piliečių veiksmingumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi tinkamas rinkimų sistemos pasirinkimas sudaro tinkamas sąlygas piliečiams tikėti savo pagrindine demokratine teise balsuoti už demokratinius atstovus, o politiniams atstovams išklausyti savo rinkėjus ir atstovauti jų interesams, ir taip sukuria piliečių veiksmingumą;

| D. | kadangi atsižvelgiant į „Eurobarometro“ apklausą, didesnį rinkėjų aktyvumą iš dalies lėmė aktyvesnis jaunimo dalyvavimas, nors vis dar labiau linkusių balsuoti tarp vyresnių nei 40 metų amžiaus asmenų; kadangi daugiau kaip 50 proc. jaunuolių balsavo atlikdami pilietinę pareigą ir reaguodami į ypatingą klimato padėtį; |
| --- | --- |

D.

kadangi atsižvelgiant į „Eurobarometro“ apklausą, didesnį rinkėjų aktyvumą iš dalies lėmė aktyvesnis jaunimo dalyvavimas, nors vis dar labiau linkusių balsuoti tarp vyresnių nei 40 metų amžiaus asmenų; kadangi daugiau kaip 50 proc. jaunuolių balsavo atlikdami pilietinę pareigą ir reaguodami į ypatingą klimato padėtį;

| E. | kadangi nuolatinis pilietinės visuomenės dalyvavimas buvo itin svarbus prieš Europos Parlamento rinkimus vedant Europai palankų diskursą; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuolatinis pilietinės visuomenės dalyvavimas buvo itin svarbus prieš Europos Parlamento rinkimus vedant Europai palankų diskursą;

| F. | kadangi didesnis rinkėjų aktyvumas taip pat buvo susijęs su jaunosios kartos balsus gaunančių proeuropietiškų partijų laimėjimais, kurie prisidėjo prie Europai palankios daugumos Europos Parlamente, tačiau euroskeptikų, populistų ir nacionalistinių judėjimų, kurie kelia grėsmę ES integracijos projektui, rezultatai turėtų būti laikomi įspėjimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi didesnis rinkėjų aktyvumas taip pat buvo susijęs su jaunosios kartos balsus gaunančių proeuropietiškų partijų laimėjimais, kurie prisidėjo prie Europai palankios daugumos Europos Parlamente, tačiau euroskeptikų, populistų ir nacionalistinių judėjimų, kurie kelia grėsmę ES integracijos projektui, rezultatai turėtų būti laikomi įspėjimu;

| G. | kadangi didesnis rinkėjų aktyvumas taip pat rodo, jog ES piliečiai nori, kad ES veiktų greitai ir priimtų veiksmingus sprendimus tokiais svarbiais klausimais kaip užimtumas, pragyvenimo išlaidos, socialinis dempingas, klimato kaita, migracija, pagrindinių teisių apsauga ir demokratizacija; |
| --- | --- |

G.

kadangi didesnis rinkėjų aktyvumas taip pat rodo, jog ES piliečiai nori, kad ES veiktų greitai ir priimtų veiksmingus sprendimus tokiais svarbiais klausimais kaip užimtumas, pragyvenimo išlaidos, socialinis dempingas, klimato kaita, migracija, pagrindinių teisių apsauga ir demokratizacija;

| H. | kadangi turime veiksmingiau ir aktyviau naudotis visomis komunikacijos priemonėmis, įskaitant skaitmenines technologijas, kad paskatintume stiprią sąsają tarp ES lygmeniu priimamų politinių sprendimų ir rinkėjų ryšio su ES institucijomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi turime veiksmingiau ir aktyviau naudotis visomis komunikacijos priemonėmis, įskaitant skaitmenines technologijas, kad paskatintume stiprią sąsają tarp ES lygmeniu priimamų politinių sprendimų ir rinkėjų ryšio su ES institucijomis;

| I. | kadangi Europos Parlamento narių lyčių lygybė padidėjo (41 proc. moterų 2019 m., palyginti su 37 proc. 2014 m.), lyčių pusiausvyra Parlamente dar nepasiekta; kadangi po šiais skaičiais slepiasi dideli valstybių narių skirtumai ir daugybė problemų, kurias dar reikia įveikti norint pasiekti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamento narių lyčių lygybė padidėjo (41 proc. moterų 2019 m., palyginti su 37 proc. 2014 m.), lyčių pusiausvyra Parlamente dar nepasiekta; kadangi po šiais skaičiais slepiasi dideli valstybių narių skirtumai ir daugybė problemų, kurias dar reikia įveikti norint pasiekti lyčių lygybę;

| J. | kadangi Ursula von der Leyen yra pirmoji Europos Komisijos pirmininkė moteris; kadangi jos Komisijoje 13 narių yra moterys, o tai didžiausia Komisijos narių moterų dalis per visą istoriją; |
| --- | --- |

J.

kadangi Ursula von der Leyen yra pirmoji Europos Komisijos pirmininkė moteris; kadangi jos Komisijoje 13 narių yra moterys, o tai didžiausia Komisijos narių moterų dalis per visą istoriją;

| K. | kadangi įvairialypei ir daugiakultūrei Europos visuomenei turi būti geriau atstovaujama Europos Parlamente; |
| --- | --- |

K.

kadangi įvairialypei ir daugiakultūrei Europos visuomenei turi būti geriau atstovaujama Europos Parlamente;

| L. | kadangi 15 valstybių narių vis dar ribojamos neįgaliųjų balsavimo teisės, taip užkertant kelią prasmingam šių piliečių dalyvavimui ir atstovavimui demokratiniuose procesuose; kadangi manoma, jog dėl nacionalinių taisyklių per paskutinius Europos Parlamento rinkimus apie 800 000 ES piliečių negalėjo pasinaudoti teise balsuoti dėl savo negalios ar psichikos sveikatos sutrikimų; |
| --- | --- |

L.

kadangi 15 valstybių narių vis dar ribojamos neįgaliųjų balsavimo teisės, taip užkertant kelią prasmingam šių piliečių dalyvavimui ir atstovavimui demokratiniuose procesuose; kadangi manoma, jog dėl nacionalinių taisyklių per paskutinius Europos Parlamento rinkimus apie 800 000 ES piliečių negalėjo pasinaudoti teise balsuoti dėl savo negalios ar psichikos sveikatos sutrikimų;

| M. | kadangi dėl tokių veiksnių kaip demografiniai pokyčiai ir mūsų visuomenės senėjimas padaugės žmonių, gyvenančių ilgalaikės priežiūros įstaigose ir ligoninėse; kadangi daugelyje valstybių narių reikėtų skatinti plačiau naudoti specialius oficialius susitarimus, skirtus tokiems asmenims; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl tokių veiksnių kaip demografiniai pokyčiai ir mūsų visuomenės senėjimas padaugės žmonių, gyvenančių ilgalaikės priežiūros įstaigose ir ligoninėse; kadangi daugelyje valstybių narių reikėtų skatinti plačiau naudoti specialius oficialius susitarimus, skirtus tokiems asmenims;

| N. | kadangi registracijos į rinkėjų sąrašus terminai įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi ir svyruoja nuo 90 iki 3 dienų iki rinkimų; kadangi EESRK informaciniame pranešime dėl tikrų neįgaliųjų teisių balsuoti Europos Parlamento rinkimuose rekomenduojama rinkėjų sąrašus patvirtinti ne anksčiau kaip likus dviem savaitėms iki rinkimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi registracijos į rinkėjų sąrašus terminai įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi ir svyruoja nuo 90 iki 3 dienų iki rinkimų; kadangi EESRK informaciniame pranešime dėl tikrų neįgaliųjų teisių balsuoti Europos Parlamento rinkimuose rekomenduojama rinkėjų sąrašus patvirtinti ne anksčiau kaip likus dviem savaitėms iki rinkimų;

| O. | kadangi, remiantis Europos nacionalinių organizacijų, dirbančių su benamiais, federacijos (pranc. FEANTSA) ir fondo „Abbé-Pierre“ parengta bendra ataskaita (17), ES yra bent 700 000 benamių ir beveik 9 mln. namų ūkių gyvena visiškai netinkamame būste; kadangi per 10 metų šis skaičius išaugo 70 proc.; kadangi benamiams labai sunku balsuoti; |
| --- | --- |

O.

kadangi, remiantis Europos nacionalinių organizacijų, dirbančių su benamiais, federacijos (pranc. FEANTSA) ir fondo „Abbé-Pierre“ parengta bendra ataskaita (17), ES yra bent 700 000 benamių ir beveik 9 mln. namų ūkių gyvena visiškai netinkamame būste; kadangi per 10 metų šis skaičius išaugo 70 proc.; kadangi benamiams labai sunku balsuoti;

| P. | kadangi 1976 m. Rinkimų akto reforma, kuriai Europos Parlamentas pritarė 2018 m. liepos 4 d. teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, projekto (18), trijose valstybėse narėse iki šiol nėra galutinai ratifikuotas; |
| --- | --- |

P.

kadangi 1976 m. Rinkimų akto reforma, kuriai Europos Parlamentas pritarė 2018 m. liepos 4 d. teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas pridėtas Aktas dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, projekto (18), trijose valstybėse narėse iki šiol nėra galutinai ratifikuotas;

| Q. | kadangi Parlamentas turėtų toliau teikti pasiūlymus dėl Rinkimų akto pakeitimų, kuriuos dar turi ratifikuoti kai kurios valstybės narės, energingai ir primygtinai ragindamas nustatyti vienodas Europos rinkimų taisykles; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Parlamentas turėtų toliau teikti pasiūlymus dėl Rinkimų akto pakeitimų, kuriuos dar turi ratifikuoti kai kurios valstybės narės, energingai ir primygtinai ragindamas nustatyti vienodas Europos rinkimų taisykles;

| R. | kadangi pagal 2019 m. Europos Parlamento rinkimų rezultatus yra nauja parlamentinė dauguma, kurią sudaro įvairios frakcijos, aiškiai turinčios Europai palankią tapatybę; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal 2019 m. Europos Parlamento rinkimų rezultatus yra nauja parlamentinė dauguma, kurią sudaro įvairios frakcijos, aiškiai turinčios Europai palankią tapatybę;

| S. | kadangi per 2019 m. rinkimus Komisijos pirmininkė nebuvo išrinkta iš pagrindinių kandidatų, taigi buvo žengtas žingsnis atgal palyginti su 2014 m. pradėtu procesu, todėl pasitikėjimas juo sumažėjo; kadangi Komisijos pirmininko rinkimai priklauso nuo Europos Parlamento narių paramos; kadangi tik kai kurie Europos Parlamento rinkimuose dalyvavę ES piliečiai manė, kad jų balsas gali turėti įtakos renkant Komisijos pirmininką, ir pabrėžė, kad reikia ES piliečius geriau informuoti apie šį procesą; |
| --- | --- |

S.

kadangi per 2019 m. rinkimus Komisijos pirmininkė nebuvo išrinkta iš pagrindinių kandidatų, taigi buvo žengtas žingsnis atgal palyginti su 2014 m. pradėtu procesu, todėl pasitikėjimas juo sumažėjo; kadangi Komisijos pirmininko rinkimai priklauso nuo Europos Parlamento narių paramos; kadangi tik kai kurie Europos Parlamento rinkimuose dalyvavę ES piliečiai manė, kad jų balsas gali turėti įtakos renkant Komisijos pirmininką, ir pabrėžė, kad reikia ES piliečius geriau informuoti apie šį procesą;

| T. | kadangi pagrindinių kandidatų procesas dar nėra iki galo išplėtotas; kadangi, be kita ko, pagrindiniai kandidatai neturi galimybės oficialiai bolotiruotis, kas leistų visiems Europos rinkėjams balsuoti už pageidaujamą pagrindinį kandidatą ir žinoti kandidatus į Komisijos pirmininkus bei kaip juos renkasi Europos politinės partijos; kadangi Parlamentas šį klausimą iškėlė savo 2018 m. vasario 7 d. sprendime dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (19); |
| --- | --- |

T.

kadangi pagrindinių kandidatų procesas dar nėra iki galo išplėtotas; kadangi, be kita ko, pagrindiniai kandidatai neturi galimybės oficialiai bolotiruotis, kas leistų visiems Europos rinkėjams balsuoti už pageidaujamą pagrindinį kandidatą ir žinoti kandidatus į Komisijos pirmininkus bei kaip juos renkasi Europos politinės partijos; kadangi Parlamentas šį klausimą iškėlė savo 2018 m. vasario 7 d. sprendime dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (19);

| U. | kadangi būtina skubiai reformuoti pagrindinių kandidatų sistemą, išsamiai ją apsvarstant konferencijoje dėl Europos ateities, atsižvelgiant į proporcingą Europos rinkimų sistemos pobūdį, ir ji turi būti parengta, kad ją būtų galima taikyti per kitus 2024 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus; kadangi šie svarstymai taip pat turėtų apimti Komisijos ir jos pirmininko realų politinį vaidmenį ir visus susijusius Sąjungos sprendimų priėmimo proceso pakeitimus; |
| --- | --- |

U.

kadangi būtina skubiai reformuoti pagrindinių kandidatų sistemą, išsamiai ją apsvarstant konferencijoje dėl Europos ateities, atsižvelgiant į proporcingą Europos rinkimų sistemos pobūdį, ir ji turi būti parengta, kad ją būtų galima taikyti per kitus 2024 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus; kadangi šie svarstymai taip pat turėtų apimti Komisijos ir jos pirmininko realų politinį vaidmenį ir visus susijusius Sąjungos sprendimų priėmimo proceso pakeitimus;

| V. | kadangi tik 8 proc. apklausos respondentų teigė, kad jie balsavo per paskutinius rinkimus, siekdami daryti įtaką kito Komisijos pirmininko pasirinkimui (20), pabrėžia, kad Komisijos pirmininko atrankos procesas turi būti nedelsiant paaiškintas ir kad jis turi būti skaidresnis rinkėjams; |
| --- | --- |

V.

kadangi tik 8 proc. apklausos respondentų teigė, kad jie balsavo per paskutinius rinkimus, siekdami daryti įtaką kito Komisijos pirmininko pasirinkimui (20), pabrėžia, kad Komisijos pirmininko atrankos procesas turi būti nedelsiant paaiškintas ir kad jis turi būti skaidresnis rinkėjams;

| W. | kadangi instituciniai pasiūlymai, pvz., tarpvalstybiniai sąrašai, kaip Parlamentas nurodė savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliucijoje dėl Europos Parlamento sudėties siekiant, kad ES politinės partijos ir judėjimai aktyviau dalyvautų Europos Parlamento rinkimuose, kad Taryba būtų pertvarkyta į antruosius Sąjungos teisėkūros rūmus, kaip siūloma EP 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų, arba kad būtų nustatyta galimybė Europos politinėms partijoms ir judėjimams sudaryti rinkimų koalicijas, o tai padėtų Europos Parlamento rinkimus iš esmės paversti visuotiniais rinkimais, palyginti su dabartine padėtimi, kai vykdomi 27 atskiri nacionaliniai rinkimai; |
| --- | --- |

W.

kadangi instituciniai pasiūlymai, pvz., tarpvalstybiniai sąrašai, kaip Parlamentas nurodė savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliucijoje dėl Europos Parlamento sudėties siekiant, kad ES politinės partijos ir judėjimai aktyviau dalyvautų Europos Parlamento rinkimuose, kad Taryba būtų pertvarkyta į antruosius Sąjungos teisėkūros rūmus, kaip siūloma EP 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų, arba kad būtų nustatyta galimybė Europos politinėms partijoms ir judėjimams sudaryti rinkimų koalicijas, o tai padėtų Europos Parlamento rinkimus iš esmės paversti visuotiniais rinkimais, palyginti su dabartine padėtimi, kai vykdomi 27 atskiri nacionaliniai rinkimai;

| X. | kadangi Europos Parlamento vykdomas interesų deklaracijų nagrinėjimas ir paskirtųjų Komisijos narių klausymai buvo svarbus žingsnis didinant Komisijos atskaitomybę Parlamentui ir visuomenei apskritai; kadangi šį procesą galima ir reikėtų ateityje toliau tobulinti; |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos Parlamento vykdomas interesų deklaracijų nagrinėjimas ir paskirtųjų Komisijos narių klausymai buvo svarbus žingsnis didinant Komisijos atskaitomybę Parlamentui ir visuomenei apskritai; kadangi šį procesą galima ir reikėtų ateityje toliau tobulinti;

| Y. | kadangi tiek valstybių narių, tiek ES lygmenimis demokratiniams procesams poveikį darė užsienio valstybės, kartais drauge su vidaus subjektais ir norėdamos įtakoti rinkimų rezultatus bei susilpninti Sąjungą; kadangi ES institucijų nustatyti mechanizmai, pvz., Kovos su dezinformacija praktikos kodeksas ir per rinkimus naudojama Skubių pranešimų sistema, padėjo sumažinti užsienio subjektų kišimąsi rinkimų kampanijos metu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tiek valstybių narių, tiek ES lygmenimis demokratiniams procesams poveikį darė užsienio valstybės, kartais drauge su vidaus subjektais ir norėdamos įtakoti rinkimų rezultatus bei susilpninti Sąjungą; kadangi ES institucijų nustatyti mechanizmai, pvz., Kovos su dezinformacija praktikos kodeksas ir per rinkimus naudojama Skubių pranešimų sistema, padėjo sumažinti užsienio subjektų kišimąsi rinkimų kampanijos metu;

| Z. | kadangi Komisijos prašymai socialinės žiniasklaidos platformoms prieš rinkimus sukėlė painiavą ir turėjo nenumatytų pasekmių, pvz., Europos masto politinės reklamos draudimas, kuris yra vienas iš pagrindinių būdų Europos politinėms partijoms siekti rinkėjų pripažinimo per Europos Parlamento rinkimų kampanijas; kadangi ypač šiuo klausimu institucijos turėtų parengti tarpinstitucinį požiūrį siekiant padaryti teigiamą poveikį rinkimų proceso saugumui ir stabilumui; kadangi Praktikos kodeksas yra visiškai savanoriškas ir jame daugiausia dėmesio skiriama skaidrumui, o ne faktinėms riboms, pvz., tikslinei politinei reklamai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Komisijos prašymai socialinės žiniasklaidos platformoms prieš rinkimus sukėlė painiavą ir turėjo nenumatytų pasekmių, pvz., Europos masto politinės reklamos draudimas, kuris yra vienas iš pagrindinių būdų Europos politinėms partijoms siekti rinkėjų pripažinimo per Europos Parlamento rinkimų kampanijas; kadangi ypač šiuo klausimu institucijos turėtų parengti tarpinstitucinį požiūrį siekiant padaryti teigiamą poveikį rinkimų proceso saugumui ir stabilumui; kadangi Praktikos kodeksas yra visiškai savanoriškas ir jame daugiausia dėmesio skiriama skaidrumui, o ne faktinėms riboms, pvz., tikslinei politinei reklamai;

| AA. | kadangi Europos politinės partijos ir fondai yra pagrindiniai sėkmingų Europos politinių diskusijų tarpininkai ir turėtų būti labiau matomi tiek per Europos Parlamento rinkimus, tiek po jų; kadangi dėl šio svarbaus vaidmens Europos politinės partijos ir politiniai fondai turėtų užtikrinti kuo didesnį savo valdomų lėšų, ypač ES biudžeto lėšų, finansinį skaidrumą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Europos politinės partijos ir fondai yra pagrindiniai sėkmingų Europos politinių diskusijų tarpininkai ir turėtų būti labiau matomi tiek per Europos Parlamento rinkimus, tiek po jų; kadangi dėl šio svarbaus vaidmens Europos politinės partijos ir politiniai fondai turėtų užtikrinti kuo didesnį savo valdomų lėšų, ypač ES biudžeto lėšų, finansinį skaidrumą;

| AB. | kadangi Europos politinės partijos susiduria su įvairiais rinkimų į Europos Parlamentą kampanijų apribojimais, įskaitant ribotas galimybes finansuoti kampanijas ir dalytis veikla su nacionalinėmis partijomis narėmis, taip pat joms draudžiama rengti kampanijas nacionaliniuose referendumuose Europos klausimais; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Europos politinės partijos susiduria su įvairiais rinkimų į Europos Parlamentą kampanijų apribojimais, įskaitant ribotas galimybes finansuoti kampanijas ir dalytis veikla su nacionalinėmis partijomis narėmis, taip pat joms draudžiama rengti kampanijas nacionaliniuose referendumuose Europos klausimais;

| AC. | kadangi prieš Europos Parlamento rinkimus atsiradusios naujos politinės partijos ir judėjimai parodė piliečių susidomėjimą politinėmis inovacijomis; |
| --- | --- |

AC.

kadangi prieš Europos Parlamento rinkimus atsiradusios naujos politinės partijos ir judėjimai parodė piliečių susidomėjimą politinėmis inovacijomis;

| AD. | kadangi skirtingos nacionalinės partijų steigimo ir dalyvavimo Europos Parlamento rinkimuose taisyklės tebėra didelė kliūtis politinėms inovacijoms ir tikrai visos Europos masto politinėms diskusijoms; |
| --- | --- |

AD.

kadangi skirtingos nacionalinės partijų steigimo ir dalyvavimo Europos Parlamento rinkimuose taisyklės tebėra didelė kliūtis politinėms inovacijoms ir tikrai visos Europos masto politinėms diskusijoms;

| AE. | kadangi pranešta, jog dėl rinkėjų registracijos tvarkos Jungtinėje Karalystėje apie milijoną ES piliečių neteko galimybės pasinaudoti savo teise balsuoti Europos Parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

AE.

kadangi pranešta, jog dėl rinkėjų registracijos tvarkos Jungtinėje Karalystėje apie milijoną ES piliečių neteko galimybės pasinaudoti savo teise balsuoti Europos Parlamento rinkimuose;

| 1. | palankiai vertina didesnį rinkėjų aktyvumą 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose, jis rodo, kad mažėjančio rinkėjų aktyvumo Europoje tendencija gali būti pakeista, tačiau kartu reiškia nusivylimą dėl to, kad vis dar labai daug rinkėjų nedalyvavo rinkimuose ir kad visoje ES beveik pusė visų reikalavimus atitinkančių rinkėjų nebalsavo; pripažįsta svarbų ES institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų vadovaujamų kampanijų, visų pirma Parlamento kampanijos „Šį kartą balsuosiu“, vaidmenį siekiant padidinti rinkėjų aktyvumą; pabrėžia, kad reikia imtis daugiau veiksmų vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis skatinant rinkėjus dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose; mano, kad atsižvelgiant į didesnį rinkėjų aktyvumą matyti, jog vis didesnė piliečių dalis mano, kad ES lygmuo yra tinkamas sprendžiant mūsų laikų problemas, tokias kaip ekonomika ir tvarus augimas, klimato kaita ir aplinkos apsauga, socialinė ir lyčių nelygybė, skaitmeninė revoliucija, parama laisvei, žmogaus teisėms ir demokratijai, demografija ir geopolitiniai sunkumai, pavyzdžiui, migracija ir užsienio politika, saugumas ir ES vaidmuo pasaulyje; todėl ragina visas ES institucijas prisiimti atsakomybę ir vykdyti įgaliojimus, kuriuos joms tiesiogiai ar netiesiogiai suteikė piliečiai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra įsitikinęs, kad rinkėjų aktyvumo didėjimo tendencija gali toliau tęstis, jeigu bus sustiprintas rinkėjų ir kandidatų ryšys ir atskaitomybė ir valstybėse narėse bus diskutuojama dėl ES masto iššūkių ir politinių programų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad jaunimas daug aktyviau dalyvauja rinkimuose; dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją rengiant viešąsias konsultacijas ir konferenciją dėl Europos ateities atsižvelgti į jiems rūpinčius klausimus, kurie yra itin svarbūs ateinančių kartų gyvenimui; siekiant dar labiau padidinti jaunų rinkėjų dalyvavimą rekomenduoja valstybėms narėms apsvarstyti minimalaus rinkėjų amžiaus suderinimo klausimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina po paskutinių rinkimų Parlamente pagerėjusią lyčių pusiausvyrą; vis dėlto pabrėžia, kad dar yra ką tobulinti siekiant Parlamentą tikrai subalansuoti lyčių požiūriu, ir pripažįsta, kad tarp valstybių narių esama didelių skirtumų – nuo daugiau kaip 50 proc. išrinktų moterų iki nei vienos Europos Parlamento narės; ragina valstybes nares ir Sąjungos institucijas imtis visų reikiamų priemonių siekiant remti vyrų ir moterų lygybės principą viso rinkimų proceso metu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu, jog kandidatų sąrašuose būtų užtikrinama lyčių pusiausvyra; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Parlamentu ir kitomis institucijomis, pvz., Venecijos komisija, parengti rekomendacijas valstybėms narėms siekiant padidinti moterų skaičių Europos Parlamente, ir ragina pradėti taikyti kandidatų sąrašus, kuriuose būtų vienodai vyrų ir moterų kandidatų, galinčių gauti mandatus, pavyzdžiui, sudarant paritetinius sąrašus ar kitais lygiaverčiais metodais, nes daugelyje valstybių narių nėra teisės aktų, kuriais būtų užtikrintos lygios politinės galimybės rinkimuose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad tik keli Europos Parlamento nariai priklauso etninėms, kalbinėms ir kitoms mažumoms (21); mano, kad kova su rasizmu ir atskirties bei diskriminacijos panaikinimas yra pareiga, kylanti iš ES vertybių ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos; pabrėžia, kad reikia daugiau nuveikti nacionaliniu ir Europos lygmenimis siekiant dar daugiau mažumoms priklausančių asmenų įtraukti į rinkimų sąrašus ir išrinkti, ir ragina valstybes nares bei politines partijas, dalyvaujančias Europos Parlamento rinkimuose, imtis aktyvių priemonių siekiant, kad būtų geriau atstovaujama nepakankamai atstovaujamoms grupėms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atsižvelgdamas į tai primena, kad romai susiduria su ypatingais sunkumais politinio dalyvavimo srityje, ypač kalbant apie galimybę pasinaudoti rinkėjų registracijos procedūromis, be kita ko, dėl to, kad jie neturi tapatybės dokumentų; ragina valstybes nares gerinti romų kilmės rinkėjų švietimą ir balsavimo aktyvumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad būtų galima pateikti panašių rekomendacijų dėl neįgalių piliečių teisės rinkti ir teisės būti išrinktam įgyvendinimo; su dideliu susirūpinimu primena, kad visoje Sąjungoje apie 800 000 neįgalių piliečių 2019 m. negalėjo balsuoti dėl nacionalinių taisyklių; ragina valstybes nares aktyviau keistis geriausia patirtimi siekiant pagerinti neįgaliųjų galimybes patekti į rinkimų apylinkes; atkreipia dėmesį į tai, kad neįgaliems rinkėjams praktinė balsavimo tvarka yra tokia pat svarbi kaip ir galimybė gauti informaciją arba patekti į rinkimų apylinkes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi balsavimo teisę turintys asmenys, įskaitant ne savo kilmės šalyje gyvenančius ES piliečius, benamius ir kalinius, kuriems tokia teisė suteikta pagal nacionalinės teisės aktus, galėtų naudotis šia teise; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad dėl skirtingos rinkimų kultūros atsirado daug skirtingų rinkimų sistemų; rekomenduoja aiškiais reglamentais, rekomendacijomis ir gairėmis užtikrinti teisės aktų suderinamumą siekiant bendrų Europos rinkimų teisės aktų ir ES piliečių lygybės balsuojant, ypač kai tai susiję su teise registruoti partiją ir būti kandidatu rinkimuose, galimybe balsuoti, kandidatų įtraukimu į rinkimų sąrašus, prieinamumu, balsavimu per įgaliotinį arba nuotoliniu balsavimu ir rinkimų dienomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad 2019 m. buvo gerai organizuotas Europos Parlamento rinkimų procesas, nepaisant netikrumo, susijusio su JK išstojimu iš ES; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Europos Parlamento sudėtis po Brexit’o sklandžiai pakeista remiantis Parlamento 2018 m. vasario 7 d. rezoliucijoje dėl Europos Parlamento sudėties išdėstyta apsaugos sąlyga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares prieš 2024 m. rinkimus konsulatuose skirti daugiau išteklių siekiant sustiprinti patikrinimus ir visuomenės narius informuoti, kad daugkartinis balsavimas yra neteisėtas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares tobulinti savo teisės aktus, kad benamiams būtų lengviau balsuoti; pabrėžia, kad reikalaujant, jog norintys balsuoti benamiai pateiktų savo adreso patvirtinimą kaip nustatyta 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyvoje 93/109/EB, nustatančioje išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (22) šalyse, kuriose negalima gauti administracinio adreso, jie gali netekti galimybės įgyvendinti savo teisę balsuoti; primygtinai rekomenduoja panaikinti reikalavimą pateikti adreso patvirtinimą, kad benamiams, visateisiams ES piliečiams, būtų lengviau balsuoti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad priežastys, dėl kurių po 2019 m. rinkimų nepavyko taikyti pagrindinio kandidato proceso renkant Europos Komisijos pirmininką, viena vertus, susijusios su tuo, kad pagrindinio kandidato procesas nebuvo patobulintas atsižvelgiant į 2014 m. patirtį, ir, antra vertus, šis procesas nepaaiškintas ES piliečiams, kurie jį nepakankamai supranta; ketina reformuoti demokratinį Komisijos pirmininko rinkimo procesą iki kitų, 2024 m. vyksiančių, Europos Parlamento rinkimų; vis dėlto pažymi, kad Komisijos pirmininko rinkimai visada priklauso nuo to, ar bus užtikrinta Europos Parlamento narių daugumos parama, taip visapusiškai atsižvelgiant į rinkimų rezultatus, kaip numatyta Lisabonos sutartyje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į būsimos konferencijos dėl Europos ateities svarbų vaidmenį diskutuojant instituciniais klausimais, taip pat atsižvelgiant į 2019 m. Europos Parlamento rinkimų rezultatus; palankiai vertina būsimą trijų ES institucijų bendrą deklaraciją dėl konferencijos dėl Europos ateities ir ragina skubiai ją priimti; primena Komisijos pirmininkės įsipareigojimą spręsti klausimus, konkrečiai susijusius su demokratiniais procesais ir instituciniais klausimais, be kita ko, atsižvelgiant į konferenciją, nedarant poveikio pačios konferencijos priimtiems sprendimams dėl prioritetų, kuriuos reikia nagrinėti, sąrašo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad Komisijos ir jos pirmininko rinkimai priklauso nuo daugumos Parlamento narių, o tam realiai reikia sudaryti koaliciją remiantis susitarimu dėl programos, kaip buvo renkant U. von der Leyen vadovaujamą Komisiją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad Europos partijoms ir judėjimams nėra kliūčių prieš Europos Parlamento rinkimus sudaryti koalicijas ir taip parengti bendrą programą ir bendrą koalicijos pagrindinį kandidatą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad Europos Parlamento rinkimų rezultatai sustiprino politinį Europos Komisijos rinkimų aspektą, todėl reikia tiksliau ir objektyviau tikrinti paskirtųjų Komisijos narių interesų deklaracijas; be to, mano, kad šis procesas parodė, jog reikia atlikti techninį ir nešališką paskirtųjų Komisijos narių interesų deklaracijų vertinimą; pritaria Konstitucinių reikalų komitete (AFCO) ir Teisės reikalų komitete (JURI) rengiamiems svarstymams dėl nepriklausomo etikos organo, kuriam galėtų būti suteikti atitinkami ištekliai, sukūrimo; vis dėlto pabrėžia, kad kiekvieno paskirtųjų Komisijos narių ir visos Komisijos narių kolegijos patvirtinimas arba atmetimas galiausiai yra politinis sprendimas, kurį tvirtai valdo Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai reikalauja, kad visi Europos Sąjungos rinkėjai turėtų galimybę balsuoti už pageidaujamą kandidatą į Komisijos pirmininko postą; todėl pakartoja, kad pagrindiniai kandidatai turėtų turėti galimybę būti oficialiais kandidatais per kitus rinkimus visose valstybėse narėse, kur juos išrinktų Europos politinės partijos, ir pasisakytų už vieningą ES rinkimų programą; pabrėžia, kad atsižvelgiant į proporcinę Europos Parlamento rinkimų sistemą Komisijos pirmininko rinkimai turėtų priklausyti nuo jo gebėjimo gauti daugumos Europos Parlamento narių paramą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad šiame pranešime siūlomi ES pirminės teisės pakeitimai, susiję su padidėjusiu Komisijos politiniu vaidmeniu ES sistemoje, turėtų apimti ir individualią bei kolektyvinę Komisijos atsakomybę Parlamentui ir Tarybai, taip pat Tarybos pertvarkymą į antruosius Sąjungos teisėkūros rūmus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | siūlo reformuoti Rinkimų teisės aktus ir priimti sprendimą dėl Europos Parlamento sudėties, numatant tiek skubius patobulinimus artėjantiems rinkimams, tiek sutartą privalomą patobulinimų planą laikotarpiui po artimiausių rinkimų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta, kad nepaisant to, jog kai kurios valstybės narės dar neratifikavo sutartos Rinkimų teisės aktų reformos, be kita ko kalbant apie konferenciją dėl Europos ateities būtų galima aptarti šiuos elementus, kurie galėtų pagerinti Europos Parlamento rinkimų procesą:






  — | nauji piliečių nuotolinio balsavimo per Europos Parlamento rinkimus būdai konkrečiomis arba išimtinėmis aplinkybėmis, |
| --- | --- | --- |

21.

—

nauji piliečių nuotolinio balsavimo per Europos Parlamento rinkimus būdai konkrečiomis arba išimtinėmis aplinkybėmis,

| — | bendros kandidatų įtraukimo į sąrašus ir bendros kampanijos finansavimo taisyklės; |
| --- | --- |

—

bendros kandidatų įtraukimo į sąrašus ir bendros kampanijos finansavimo taisyklės;

| — | suderinti pasyviųjų ir aktyvių balsavimo teisių standartai visose valstybėse narėse, įskaitant svarstymus visose valstybėse narėse sumažinti minimalų rinkėjų amžių iki 16 metų, |
| --- | --- |

—

suderinti pasyviųjų ir aktyvių balsavimo teisių standartai visose valstybėse narėse, įskaitant svarstymus visose valstybėse narėse sumažinti minimalų rinkėjų amžių iki 16 metų,

| — | nuostatos dėl Parlamento narių nedarbingumo laikotarpių, pavyzdžiui, motinystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų ar sunkios ligos atvejais; |
| --- | --- |

—

nuostatos dėl Parlamento narių nedarbingumo laikotarpių, pavyzdžiui, motinystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų ar sunkios ligos atvejais;

| 22. | pakartoja savo raginimą įsteigti Europos rinkimų instituciją, kuriai būtų suteikti įgaliojimai stebėti gairių ir nuostatų, susijusių su Europos Parlamento rinkimų teise, įgyvendinimą; rekomenduoja stiprinti nacionalinių rinkimų biurų mainų mechanizmus, kuriuos koordinuotų Europos rinkimų institucija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad prieš 2019 m. rinkimus nuolat buvo atskleidžiami kišimosi ir dezinformacijos įrodymai, dažnai esant užsienio subjektų įtakos požymių; palankiai vertina Komisijos ir kitų institucijų pastangas kovoti su užsienio subjektų kišimusi rinkimų kampanijos metu, visų pirma pasitelkiant EIVT Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupę; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kurių reikia siekiant kovoti su šiais išpuoliais prieš Europos demokratiją, be kita ko nacionaliniu lygmeniu, daug kartų viršija bendrai paskirtus Europos išteklius; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares gerokai padidinti finansavimą kovai su užsienio subjektų kišimusi; pabrėžia, kad pirmenybę reikia teikti švietimo, kurį vaikai nuo mažens gauna naudodami žiniasklaidą, ir pilietiškumo gerinimui tiek visoje visuomenėje, tiek mokyklose, siekiant ugdyti žmonių gebėjimą kritiškai mąstyti ir nustatyti nepagrįstą informaciją bei nuorodas į patikrinamą informaciją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad neteisėtas kišimasis į rinkimų procesus nėra būdingas tik užsienio subjektams; mano, kad socialinės žiniasklaidos platformų turinio skatinimo algoritmai turi būti kruopščiai vertinami ir prireikus reguliuojami siekiant užtikrinti, kad piliečiams prieinama informacija nebūtų šališka ir kad jų teisė į informaciją būtų apsaugota rinkimų kampanijų metu ir ne tik; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduriama socialinės žiniasklaidos platformose skelbiant politinę reklamą, matyti, kad reikia suderinti kampanijų taisykles visoje Sąjungoje, ypač kai per Europos Parlamento rinkimus iš tiesų vyksta visos Europos masto kampanijos, kuriose būtina laikytis 27 skirtingų teisinių režimų skaitmeninėje erdvėje, politinės partijos ir judėjimai patiria kliūtis ir teisinį netikrumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų būtinų priemonių siekiant veiksmingai kovoti su užsienio subjektų kišimusi ir dezinformacijos vidaus bei išorės aspektais, visapusiškai bendradarbiauti su Parlamento naujuoju Specialiuoju užsienio kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, komitetu (INGE) ir visapusiškai atsižvelgti į jo rekomendacijas, kai tik bus pateiktos jo išvados ir prieš kitus Europos Parlamento rinkimus; ragina Komisiją ir Tarybą šiais klausimais daug glaudžiau bendradarbiauti su Parlamentu, nes mūsų demokratinių institucijų apsauga yra pagrindinė Europos Parlamento kompetencija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta svarbų Europos politinių partijų, politinių judėjimų ir fondų vaidmenį skatinant Europos politines diskusijas; vis dėlto pažymi, kad dėl ribojamųjų priemonių Europos ir nacionaliniu lygmenimis Europos politinės partijos negali visapusiškai dalyvauti Europos Parlamento rinkimų kampanijose; be to, pabrėžia, kad joms neleidžiama dalyvauti referendumuose, susijusiuose su Europos klausimais, pavyzdžiui, dėl tarptautinių prekybos susitarimų arba 2016 m. Jungtinės Karalystės referendume dėl narystės ES; ragina toliau derinti nacionalinius ir ES teisės aktus siekiant visoje ES užtikrinti vienodas Europos Parlamento rinkimų sąlygas; siūlo didinti Europos politinių partijų ir judėjimų matomumą balsavimo biuleteniuose nurodant jų pavadinimus ir logotipus, taip pat rekomenduoja tą patį nurodyti visoje medžiagoje, naudojamoje Europos Parlamento rinkimų kampanijose; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad Europos politinių partijų manifestai turėtų būti žinomi prieš rinkimus, o tam reikia aiškių ir skaidrių kampanijų taisyklių; pabrėžia, kad taikant Europos Parlamento rinkimų taisykles turi būti skatinama Europos partinė demokratija, be kita ko, reikalaujant, kad Europos Parlamento rinkimuose dalyvaujančios nacionalinės partijos balsavimo biuletenyje šalia nacionalinio logotipo pateiktų savo atitinkamos Europos partijos logotipą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | siūlo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (23) siekiant Europos politinėms partijoms ir fondams sudaryti galimybę visapusiškai dalyvauti Europos politinėje erdvėje, vykdyti savo kampanijas, naudoti kampanijų lėšas ir dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose, padidinti jų finansavimo skaidrumą, ypač kalbant apie lėšų iš ES biudžeto valdymą ir kai jie finansuojami partijų narių lėšomis, ir uždrausti ES nepriklausančių šalių viešų bei privačių rėmėjų finansavimą; vis dėlto pabrėžia, kad galėtų būti leidžiama mokėti Europos Tarybos šalių partijų narystės mokesčius siekiant skatinti visos Europos politinius ryšius, su sąlyga, kad tai būtų daroma užtikrinant didesnį skaidrumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos partijų manifestai vis dar nebuvo svarbi politinių diskusijų dėl 2019 m. rinkimų dalis; labai apgailestauja dėl atvejų, kai tokios diskusijos buvo sutelktos ne į ES, o į nacionalinius klausimus, niekaip nesusijusius su ES politikos formavimu; mano, kad rinkimų Europos aspektą galima labiausiai sustiprinti piliečiams teikiant daugiau informacijos apie ES priimtus sprendimus ir tokių sprendimų poveikį jų kasdieniam gyvenimui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad sukūrus kasmetinę Europos savaitę, per kurią visuose nacionaliniuose parlamentuose vienu metu nacionalinių parlamentų nariai, Europos Komisijos nariai, Europos Parlamento nariai ir pilietinės visuomenės atstovai diskutuotų dėl Komisijos darbo programos, būtų lengviau kurti susijusias tarpparlamentines viešąsias erdves ir pagerėtų informuotumas apie Europos veiksmus nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Europos lygmeniu parengti suderintą strategiją siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamento rinkimai būtų nušviesti žiniasklaidoje, visų pirma užtikrinant diskusijas apie įvairių Europos politinių jėgų politines darbotvarkes, kad būtų kviečiami skirtingų valstybių narių kandidatai į Europos Parlamentą ir kad būtų nušviečiami kampanijos renginiai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina visuomeninius transliuotojus, vykdant savo įgaliojimus informuoti visuomenę, rengti ir transliuoti pagrindinių kandidatų ir kandidatų į Europos Parlamentą debatus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad Europos Parlamento rinkimų rezultatai aiškiai rodo, kad reikia išsamių institucinių apmąstymų, kurie sudarytų galimybę piliečiams, pilietinei visuomenei ir jų atstovams formuoti Sąjungos ateitį; pabrėžia, kad dėl COVID-19 protrūkio reikia dar skubiau vykdyti institucinių reformų procesą Europos lygmeniu; todėl ragina visus institucinius partnerius prisiimti atsakomybę ir surengti plataus užmojo, interaktyvią ir įtraukią konferenciją dėl Europos ateities, kurioje galėtų dalyvauti piliečiai, pilietinė visuomenė ir jų atstovai ir kuri, siekdama apčiuopiamų rezultatų, stiprintų atstovaujamąją demokratiją ir ES atsparumą, taip pat vykdyti tolesnę veiklą, susijusią su konferencijos išvadomis, kurios turėtų iš esmės pakeisti ES politiką ir institucinę struktūrą ir atgaivinti Europos projektą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OL L 178, 2018 7 16, p. 1.

(2)  OL L 165 I, 2018 7 2, p. 1.

(3)  OL L 129, 2018 5 25, p. 76.

(4)  OL L 114 I, 2018 5 4, p. 1.

(5)  OL L 85 I, 2019 3 27, p. 7.

(6)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(7)  OL C 366, 2017 10 27, p. 7.

(8)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(9)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(10)  OL C 390, 2019 11 18, p. 170.

(11)  OL C 463, 2018 12 21, p. 83.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0002.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0031.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0098.

(15)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0161.

(16)  „Eurobarometro“ apklausa Nr. 91.5 „2019 m. porinkiminis tyrimas: ar Europos Parlamento rinkimai pasiekė naują lygį?“ (angl. The 2019 Post-Electoral Survey – Aave European Elections Entered a New Dimension?), Europos Parlamentas, 2019 m. rugsėjo mėn.

(17)  FEANTSA ir fondas „Abbé-Pierre“, „Penktoji būsto atskirties Europoje 2020 m. apžvalga“, 2020 m. liepos mėn.

(18)  OL C 118, 2020 4 8, p. 246.

(19)  OL C 463, 2018 12 21, p. 89.

(20)  Eurobarometras Nr. 91.5, 2019 m. rugsėjo mėn.

(21)  Komisijos 2020 m. birželio 19 d. komunikatas „2019 m. Europos Parlamento rinkimų ataskaita“ (COM(2020)0252).

(22)  OL L 329, 1993 12 30, p. 34.

(23)  OL L 317, 2014 11 4, p. 1.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/107

---

P9_TA(2020)0328

2018–2019 m. metinis pranešimas dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018–2019 m. metinio pranešimo dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2019/2199(INI))

(2021/C 425/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK),

| — | atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvenciją (VTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvenciją (VTK),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP),

| — | atsižvelgdamas į JT Darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į nuorodas ankstesniuose pranešimuose dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nuorodas ankstesniuose pranešimuose dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Chartijos 20 straipsnį, kuriame nustatyta, kad visi žmonės yra lygūs prieš įstatymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Chartijos 20 straipsnį, kuriame nustatyta, kad visi žmonės yra lygūs prieš įstatymą,

| — | atsižvelgdamas į Chartijos 21 straipsnį, kuriuo draudžiama bet kokia diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Chartijos 21 straipsnį, kuriuo draudžiama bet kokia diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į ES įsipareigojimą prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES įsipareigojimą prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį;

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (toliau – Rasių lygybės direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (toliau – Rasių lygybės direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos nuostatų dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos nuostatų dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 13 d. Strasbūre vykusios plenarinės sesijos diskusijas dėl skubių veiksmų, kurių reikia imtis siekiant spręsti benamystės problemą Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 13 d. Strasbūre vykusios plenarinės sesijos diskusijas dėl skubių veiksmų, kurių reikia imtis siekiant spręsti benamystės problemą Europoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio 19-ąjį principą, kuriuo nustatyta, kad „[a]smenims, kuriems labiausiai to reikia, suteikiamas kokybiškas socialinis būstas arba teikiama parama aprūpinant būstu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio 19-ąjį principą, kuriuo nustatyta, kad „[a]smenims, kuriems labiausiai to reikia, suteikiamas kokybiškas socialinis būstas arba teikiama parama aprūpinant būstu“,

| — | atsižvelgdamas į pataisytos Europos socialinės chartijos 31 straipsnį dėl teisės į būstą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytos Europos socialinės chartijos 31 straipsnį dėl teisės į būstą,

| — | atsižvelgdamas į Chartijos 34 straipsnio 3 dalį, kurioje, siekiant įveikti socialinę atskirtį ir skurdą, patvirtinama teisė į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Chartijos 34 straipsnio 3 dalį, kurioje, siekiant įveikti socialinę atskirtį ir skurdą, patvirtinama teisė į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. ataskaitą dėl dirbančiųjų skurdo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. ataskaitą dėl dirbančiųjų skurdo (6),

| — | atsižvelgdamas į FRA ataskaitą „Kova su vaikų skurdu. Pagrindinių teisių klausimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA ataskaitą „Kova su vaikų skurdu. Pagrindinių teisių klausimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 11 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2280 dėl Graikijos salose esančių migrantų ir pabėgėlių padėties (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 11 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2280 dėl Graikijos salose esančių migrantų ir pabėgėlių padėties (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) (8),

| — | atsižvelgdamas į persvarstytos Europos socialinės chartijos 2 straipsnį dėl teisės į teisingas darbo sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytos Europos socialinės chartijos 2 straipsnį dėl teisės į teisingas darbo sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į Chartijos 31 straipsnį dėl sąžiningų ir teisingų darbo sąlygų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Chartijos 31 straipsnį dėl sąžiningų ir teisingų darbo sąlygų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2019/C 136/01),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 10 d. savo rezoliuciją dėl euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 10 d. savo rezoliuciją dėl euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2019–2027 m. ES jaunimo strategiją, parengtą remiantis 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rezoliucija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019–2027 m. ES jaunimo strategiją, parengtą remiantis 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rezoliucija,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1152 dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1152 dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje (10),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (11),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (12),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Antroji kovos su prekyba žmonėmis pažangos ataskaita (2018 m.), parengta pagal Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos 20 straipsnio reikalavimus“ (COM(2018)0777), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Antroji kovos su prekyba žmonėmis pažangos ataskaita (2018 m.), parengta pagal Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos 20 straipsnio reikalavimus“ (COM(2018)0777),

| — | atsižvelgdamas į Kovos su prekyba žmonėmis ekspertų grupės (GRETA) veiklos aštuntąją bendrąją ataskaitą (13) ir GRETA ataskaitas, susijusias su Europos Tarybos konvencijos dėl kovos su prekyba žmonėmis įgyvendinimu visose valstybėse narėse (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kovos su prekyba žmonėmis ekspertų grupės (GRETA) veiklos aštuntąją bendrąją ataskaitą (13) ir GRETA ataskaitas, susijusias su Europos Tarybos konvencijos dėl kovos su prekyba žmonėmis įgyvendinimu visose valstybėse narėse (14),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773) (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio 16-ąjį principą, kuriame pabrėžiama teisė laiku gauti įperkamas ir kokybiškas prevencinės ir gydomosios medicinos paslaugas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio 16-ąjį principą, kuriame pabrėžiama teisė laiku gauti įperkamas ir kokybiškas prevencinės ir gydomosios medicinos paslaugas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 12 d. savo rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 12 d. savo rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (16),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 5 d. savo rezoliuciją dėl valstybėms narėms skirtų gairių, siekiant užkirsti kelią humanitarinės pagalbos kriminalizavimui (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 5 d. savo rezoliuciją dėl valstybėms narėms skirtų gairių, siekiant užkirsti kelią humanitarinės pagalbos kriminalizavimui (17),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. savo rezoliuciją dėl vaikų migrantų apsaugos (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. savo rezoliuciją dėl vaikų migrantų apsaugos (18),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio mėn. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją dėl vaikų imigrantų sulaikymo alternatyvų (RES 2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio mėn. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją dėl vaikų imigrantų sulaikymo alternatyvų (RES 2020),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio mėn. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro rekomendaciją „Išgelbėtos gyvybės, apsaugotos teisės. Šalinant pabėgėlių ir migrantų apsaugos Viduržemio jūroje trūkumus“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio mėn. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro rekomendaciją „Išgelbėtos gyvybės, apsaugotos teisės. Šalinant pabėgėlių ir migrantų apsaugos Viduržemio jūroje trūkumus“ (19),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) pagrindinių teisių ataskaitą ir FRA 2019 m. birželio mėn. atnaujintą redakciją „NVO laivai, dalyvaujantys paieškos ir gelbėjimo operacijose Viduržemio jūroje, ir baudžiamosios veikos tyrimai“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) pagrindinių teisių ataskaitą ir FRA 2019 m. birželio mėn. atnaujintą redakciją „NVO laivai, dalyvaujantys paieškos ir gelbėjimo operacijose Viduržemio jūroje, ir baudžiamosios veikos tyrimai“ (20),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 5 d. savo rezoliuciją dėl kalėjimų sistemos ir sąlygų kalėjimuose (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 5 d. savo rezoliuciją dėl kalėjimų sistemos ir sąlygų kalėjimuose (21),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 d. savo rezoliuciją dėl kovos su antisemitizmu (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 d. savo rezoliuciją dėl kovos su antisemitizmu (22),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 15 d. savo rezoliuciją „Tarptautinė romų diena. Priešiškumas romams Europoje ir romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimas ES“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 15 d. savo rezoliuciją „Tarptautinė romų diena. Priešiškumas romams Europoje ir romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimas ES“ (23),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (24),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. savo rezoliuciją dėl poreikio sustiprinti Europos strateginę programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų po 2020 m. ir aktyviau kovoti su priešiškumu romams (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 12 d. savo rezoliuciją dėl poreikio sustiprinti Europos strateginę programą dėl romų integracijos nacionalinių strategijų po 2020 m. ir aktyviau kovoti su priešiškumu romams (25),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. savo rezoliuciją dėl nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo: kova su neigiamu požiūriu į romų kilmės asmenis Europoje (26) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 17 d. savo rezoliuciją dėl nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo: kova su neigiamu požiūriu į romų kilmės asmenis Europoje (26)

| — | atsižvelgdamas į FRA ataskaitą „Romų moterys devyniose ES šalyse“ (angl. „Roma women in nine EU countries“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA ataskaitą „Romų moterys devyniose ES šalyse“ (angl. „Roma women in nine EU countries“),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. savo rezoliuciją dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės Europos Sąjungoje (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. savo rezoliuciją dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės Europos Sąjungoje (27),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 7 d. savo rezoliuciją dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 7 d. savo rezoliuciją dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (28),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 7 d. savo rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto baigiamąsias pastabas (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 7 d. savo rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto baigiamąsias pastabas (29),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją dėl „Cambridge Analytica“ naudojimosi „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją dėl „Cambridge Analytica“ naudojimosi „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai (30),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją dėl didėjančio neofašistinio smurto Europoje (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. savo rezoliuciją dėl didėjančio neofašistinio smurto Europoje (31),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (32); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (32);

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 17 d. savo teisėkūros rezoliuciją dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (33); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 17 d. savo teisėkūros rezoliuciją dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (33);

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje. Veiksmų planas“ (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje. Veiksmų planas“ (COM(2019)0343),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580) ir prie jo pridedamus 27 šalių skyrius, kuriuose aptariamas teisinės valstybės principas valstybėse narėse (SWD(2020)0300–0326); šiuose skyriuose nagrinėjamas COVID-19 priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės, poveikis demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580) ir prie jo pridedamus 27 šalių skyrius, kuriuose aptariamas teisinės valstybės principas valstybėse narėse (SWD(2020)0300–0326); šiuose skyriuose nagrinėjamas COVID-19 priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės, poveikis demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 14 d. savo rezoliuciją dėl interseksualių asmenų teisių (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 14 d. savo rezoliuciją dėl interseksualių asmenų teisių (34),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 14 d. savo rezoliuciją dėl teisės į taikų protestą ir proporcingo jėgos naudojimo (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. vasario 14 d. savo rezoliuciją dėl teisės į taikų protestą ir proporcingo jėgos naudojimo (35),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 26 d. savo rezoliuciją dėl Afrikos kilmės asmenų pagrindinių teisių Europoje (36), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 26 d. savo rezoliuciją dėl Afrikos kilmės asmenų pagrindinių teisių Europoje (36),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 14 d. savo rezoliuciją dėl lytinio švietimo kriminalizavimo Lenkijoje (37), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 14 d. savo rezoliuciją dėl lytinio švietimo kriminalizavimo Lenkijoje (37),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 26 d. savo rezoliuciją dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (38), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 26 d. savo rezoliuciją dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (38),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (39), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (39),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/951 dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų (40), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/951 dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų (40),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. metinę ataskaitą dėl veiksmų, kuriais siekiama didinti LGBTI asmenų lygybę, sąrašo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. metinę ataskaitą dėl veiksmų, kuriais siekiama didinti LGBTI asmenų lygybę, sąrašo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. savo rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (41), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. savo rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (41),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. savo rezoliuciją dėl Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, įgyvendinimo (42), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. savo rezoliuciją dėl Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, įgyvendinimo (42),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (43), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (43),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 19 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimą byloje A. R. ir L.R. prieš Šveicariją (22338/15), kuriame patvirtinta, kad išsamiu lytiniu švietimu siekiama teisėtų tikslų apsaugoti visuomenės sveikatą, taip pat apsaugoti vaikus nuo seksualinio smurto ir paruošti juos socialinėms realijoms, todėl nebuvo pripažinta valstybių narių prievolė suteikti tėvams galimybę spręsti, ar jų vaikai dalyvaus tokio švietimo pamokose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 19 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimą byloje A. R. ir L.R. prieš Šveicariją (22338/15), kuriame patvirtinta, kad išsamiu lytiniu švietimu siekiama teisėtų tikslų apsaugoti visuomenės sveikatą, taip pat apsaugoti vaikus nuo seksualinio smurto ir paruošti juos socialinėms realijoms, todėl nebuvo pripažinta valstybių narių prievolė suteikti tėvams galimybę spręsti, ar jų vaikai dalyvaus tokio švietimo pamokose,

| — | atsižvelgdamas į EŽTT bylą Sh. D. ir kiti prieš Graikiją, Austriją, Kroatiją, Vengriją, Šiaurės Makedoniją, Serbiją ir Slovėniją (44), kuriame patvirtinama, kad itin didelis vaiko pažeidžiamumas turėtų būti laikomas svarbesniu už teisės aktų neatitinkantį statusą ir vaikams apsaugoti reikalingas nustatytas priemones ir kad valdžios institucijos, automatiškai skirdamos globą apsaugai užtikrinti, bet neapsvarstydamos kitų alternatyvų sulaikymui ir neatsižvelgdamos į ES teise nustatytą reikalavimą vengti sulaikyti vaikus, pažeidė 5 straipsnį (45), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EŽTT bylą Sh. D. ir kiti prieš Graikiją, Austriją, Kroatiją, Vengriją, Šiaurės Makedoniją, Serbiją ir Slovėniją (44), kuriame patvirtinama, kad itin didelis vaiko pažeidžiamumas turėtų būti laikomas svarbesniu už teisės aktų neatitinkantį statusą ir vaikams apsaugoti reikalingas nustatytas priemones ir kad valdžios institucijos, automatiškai skirdamos globą apsaugai užtikrinti, bet neapsvarstydamos kitų alternatyvų sulaikymui ir neatsižvelgdamos į ES teise nustatytą reikalavimą vengti sulaikyti vaikus, pažeidė 5 straipsnį (45),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 3 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją dėl akušerinio ir ginekologinio smurto (RES 2306) ir į susijusią 2019 m. rugsėjo 12 d. Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto ataskaitą, kurioje ši Asamblėja ragina Europos Tarybos valstybes nares kovoti su akušeriniu ir ginekologiniu smurtu ir pateikia rekomendacijas, kaip tai padaryti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 3 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją dėl akušerinio ir ginekologinio smurto (RES 2306) ir į susijusią 2019 m. rugsėjo 12 d. Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto ataskaitą, kurioje ši Asamblėja ragina Europos Tarybos valstybes nares kovoti su akušeriniu ir ginekologiniu smurtu ir pateikia rekomendacijas, kaip tai padaryti,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro teminį dokumentą „Moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės Europoje“ (2017) (angl. Women’s Sexual and Reproductive Health and Rights in Europe), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro teminį dokumentą „Moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės Europoje“ (2017) (angl. Women’s Sexual and Reproductive Health and Rights in Europe),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą, kurią jis parengė po apsilankymo Vengrijoje 2019 m. vasario 4–8 d. (46), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitą, kurią jis parengė po apsilankymo Vengrijoje 2019 m. vasario 4–8 d. (46),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2299 (2019) dėl smurto politikos ir praktikos Europos Tarybos valstybėse narėse (47), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2299 (2019) dėl smurto politikos ir praktikos Europos Tarybos valstybėse narėse (47),

| — | atsižvelgdamas į įvairias nacionalinių, europinių ir tarptautinių NVO ataskaitas, taip pat į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairias nacionalinių, europinių ir tarptautinių NVO ataskaitas, taip pat į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA), Europos Tarybos ir Venecijos komisijos atliekamą darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA), Europos Tarybos ir Venecijos komisijos atliekamą darbą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir EŽTT praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir EŽTT praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, kuri buvo pateikta pasirašyti 2011 m. gegužės 11 d. Stambule (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, kuri buvo pateikta pasirašyti 2011 m. gegužės 11 d. Stambule (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. savo rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (48), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. savo rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (48),

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ir Peticijų komiteto darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ir Peticijų komiteto darbą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. metinę ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitą (49), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. metinę ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitą (49),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. ir 2019 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitas (50), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. ir 2019 m. FRA pagrindinių teisių ataskaitas (50),

| — | atsižvelgdamas į FRA dokumentą „Pilietinės visuomenės erdvė. Organizacijų požiūris“ (angl. „Civil society space: views of organisations“), taip pat į FRA ataskaitą „Sunkumai, su kuriais susiduria pilietinės visuomenės organizacijos, vykdančios veiklą žmogaus teisių srityje ES“ (angl. „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA dokumentą „Pilietinės visuomenės erdvė. Organizacijų požiūris“ (angl. „Civil society space: views of organisations“), taip pat į FRA ataskaitą „Sunkumai, su kuriais susiduria pilietinės visuomenės organizacijos, vykdančios veiklą žmogaus teisių srityje ES“ (angl. „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU“),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0226/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0226/2020),

| A. | kadangi ES yra ne vien pinigų sąjunga, bet ir socialinių reikalų sąjunga, kaip tai įtvirtinta Europos žmogaus teisių konvencijoje, Europos socialinėje chartijoje ir Europos socialinių teisių ramstyje; kadangi SESV 151 straipsnyje nurodomos pagrindinės socialinės teisės, pvz., Europos socialinėje chartijoje nustatytos socialinės teisės; kadangi ES grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje ir Chartijoje bei įtvirtinta pagrindinėse tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse; kadangi Chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi Sąjunga vis dar nėra prisijungusi prie EŽTK, nepaisant to, kad ji privalo tai padaryti pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra ne vien pinigų sąjunga, bet ir socialinių reikalų sąjunga, kaip tai įtvirtinta Europos žmogaus teisių konvencijoje, Europos socialinėje chartijoje ir Europos socialinių teisių ramstyje; kadangi SESV 151 straipsnyje nurodomos pagrindinės socialinės teisės, pvz., Europos socialinėje chartijoje nustatytos socialinės teisės; kadangi ES grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje ir Chartijoje bei įtvirtinta pagrindinėse tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse; kadangi Chartija yra ES pirminės teisės dalis; kadangi Sąjunga vis dar nėra prisijungusi prie EŽTK, nepaisant to, kad ji privalo tai padaryti pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį;

| B. | kadangi šios vertybės yra bendros visoms valstybėms narėms, tad ES ir kiekviena valstybė narė atskirai turi nuosekliai jų laikytis ir aktyviai propaguoti visose savo politikos srityse – tiek vidaus, tiek išorės; kadangi pagarba teisinės valstybės principui yra pagrindinių teisių apsaugos prielaida ir kadangi valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė užtikrinti visų žmonių žmogaus teises; |
| --- | --- |

B.

kadangi šios vertybės yra bendros visoms valstybėms narėms, tad ES ir kiekviena valstybė narė atskirai turi nuosekliai jų laikytis ir aktyviai propaguoti visose savo politikos srityse – tiek vidaus, tiek išorės; kadangi pagarba teisinės valstybės principui yra pagrindinių teisių apsaugos prielaida ir kadangi valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė užtikrinti visų žmonių žmogaus teises;

| C. | kadangi ES sutarties 17 straipsnyje teigiama, kad Komisija turi užtikrinti Sutarčių taikymą; kadangi valstybės narės atsisakymas visapusiškai laikytis ES teisės nuostatų, valdžių atskyrimo, teismų nepriklausomumo ir valstybės veiksmų nuspėjamumo principų skatina abejones dėl ES patikimumo; kadangi nepriklausomi teismai, saviraiškos ir informacijos laisvė bei žiniasklaidos pliuralizmas yra nepaprastai svarbūs teisinės valstybės komponentai; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES sutarties 17 straipsnyje teigiama, kad Komisija turi užtikrinti Sutarčių taikymą; kadangi valstybės narės atsisakymas visapusiškai laikytis ES teisės nuostatų, valdžių atskyrimo, teismų nepriklausomumo ir valstybės veiksmų nuspėjamumo principų skatina abejones dėl ES patikimumo; kadangi nepriklausomi teismai, saviraiškos ir informacijos laisvė bei žiniasklaidos pliuralizmas yra nepaprastai svarbūs teisinės valstybės komponentai;

| D. | kadangi 2018 ir 2019 m. ES susidūrė su rimtais ir įvairialypiais uždaviniais, susijusiais su pagrindinių teisių apsauga, teisinės valstybės principu ir demokratija, kurie visi yra neatsiejamai susiję; kadangi 2019 m. kovo mėn. Europos Komisijos specialus Eurobarometro tyrimas rodo, kad informuotumas apie Chartiją išlieka menkas; kadangi, remiantis ES pagrindinių teisių agentūros duomenimis, 2018 m. visoje ES nustatyta ne tik žmogaus teisių pažeidimų, bet ir visos žmogaus teisių apsaugos sistemos atmetimas (51); |
| --- | --- |

D.

kadangi 2018 ir 2019 m. ES susidūrė su rimtais ir įvairialypiais uždaviniais, susijusiais su pagrindinių teisių apsauga, teisinės valstybės principu ir demokratija, kurie visi yra neatsiejamai susiję; kadangi 2019 m. kovo mėn. Europos Komisijos specialus Eurobarometro tyrimas rodo, kad informuotumas apie Chartiją išlieka menkas; kadangi, remiantis ES pagrindinių teisių agentūros duomenimis, 2018 m. visoje ES nustatyta ne tik žmogaus teisių pažeidimų, bet ir visos žmogaus teisių apsaugos sistemos atmetimas (51);

| E. | kadangi reikia geriau propaguoti Chartiją, pavyzdžiui, rengiant informuotumo didinimo kampanijas, kad būtų padidintas jos nuostatų veiksmingumas ir skatinama naudoti ją kaip tinkamą aiškinimo šaltinį; kadangi galėtų būti naudinga, jei valstybėse narėse ir už nacionalinių sienų veikiantys teisėjai, teisininkų asociacijos ir viešojo administravimo institucijos daugiau keistųsi informacija apie Chartijos naudojimo patirtį ir metodus, be kita ko, kai tinkama, naudotų esamas finansavimo priemones, pvz., numatytas Teisingumo programoje, taip pat tikslines praktikuojančių teisininkų mokymo programas; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia geriau propaguoti Chartiją, pavyzdžiui, rengiant informuotumo didinimo kampanijas, kad būtų padidintas jos nuostatų veiksmingumas ir skatinama naudoti ją kaip tinkamą aiškinimo šaltinį; kadangi galėtų būti naudinga, jei valstybėse narėse ir už nacionalinių sienų veikiantys teisėjai, teisininkų asociacijos ir viešojo administravimo institucijos daugiau keistųsi informacija apie Chartijos naudojimo patirtį ir metodus, be kita ko, kai tinkama, naudotų esamas finansavimo priemones, pvz., numatytas Teisingumo programoje, taip pat tikslines praktikuojančių teisininkų mokymo programas;

| F. | kadangi korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms bei daro žalą visoms ES valstybėms narėms ir visai ES; kadangi kovos su korupcija teisinės sistemos įgyvendinimas valstybėse narėse išlieka nevienodas; |
| --- | --- |

F.

kadangi korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms bei daro žalą visoms ES valstybėms narėms ir visai ES; kadangi kovos su korupcija teisinės sistemos įgyvendinimas valstybėse narėse išlieka nevienodas;

| G. | kadangi itin didelį susirūpinimą kelia tai, kad daugėja mažų garantijų darbo santykių ir jaunimo nedarbo ir tai gali turėti ilgalaikį neigiamą poveikį Chartijos 31 straipsnyje įtvirtintoms teisėms; |
| --- | --- |

G.

kadangi itin didelį susirūpinimą kelia tai, kad daugėja mažų garantijų darbo santykių ir jaunimo nedarbo ir tai gali turėti ilgalaikį neigiamą poveikį Chartijos 31 straipsnyje įtvirtintoms teisėms;

| H. | kadangi vaikų teisės yra įtvirtintos Chartijoje; kadangi visuose ES veiksmuose reikėtų ypač atsižvelgti į vaiko interesus, o visuose teisės aktuose, teismų ir vyriausybių sprendimuose visais lygmenimis turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į vaiko interesų principą; kadangi valstybės narės turėtų užtikrinti visų vaikų teisę į mokslą ES ir saugoti juos nuo visų rūšių diskriminacijos; |
| --- | --- |

H.

kadangi vaikų teisės yra įtvirtintos Chartijoje; kadangi visuose ES veiksmuose reikėtų ypač atsižvelgti į vaiko interesus, o visuose teisės aktuose, teismų ir vyriausybių sprendimuose visais lygmenimis turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į vaiko interesų principą; kadangi valstybės narės turėtų užtikrinti visų vaikų teisę į mokslą ES ir saugoti juos nuo visų rūšių diskriminacijos;

| I. | kadangi visų formų smurtas dėl lyties (įskaitant priekabiavimą ir smurtą darbo vietoje, namuose ir internete) yra pagrindinių teisių pažeidimas, darantis poveikį visiems visuomenės sluoksniams, nepriklausomai nuo amžiaus, išsilavinimo, pajamų, socialinės padėties ir kilmės ar gyvenamosios vietos šalies, ir yra didelė kliūtis moterų ir vyrų lygybei; kadangi net 11 valstybių narių nepateikia duomenų apie moteris, kurių mirties priežastis buvo artimo partnerio ar šeimos nario įvykdyta tyčinė žmogžudystė (52); |
| --- | --- |

I.

kadangi visų formų smurtas dėl lyties (įskaitant priekabiavimą ir smurtą darbo vietoje, namuose ir internete) yra pagrindinių teisių pažeidimas, darantis poveikį visiems visuomenės sluoksniams, nepriklausomai nuo amžiaus, išsilavinimo, pajamų, socialinės padėties ir kilmės ar gyvenamosios vietos šalies, ir yra didelė kliūtis moterų ir vyrų lygybei; kadangi net 11 valstybių narių nepateikia duomenų apie moteris, kurių mirties priežastis buvo artimo partnerio ar šeimos nario įvykdyta tyčinė žmogžudystė (52);

| J. | kadangi EŽTT nustatė, kad dėl įvairių rūšių aplinkos būklės blogėjimo gali būti pažeidžiamos žmogaus teisės, pvz., teisė į gyvybę, privatų ir šeimos gyvenimą, nežmoniško ir žeminančio elgesio draudimą ir netrukdomą naudojimąsi savo būstu (53); kadangi neteisybė aplinkosaugos srityje yra nuolat susijusi su pavojumi sveikatai ir neigiamais padariniais gerovei, o tam tikroms bendruomenėms ir grupėms, įskaitant socialiai bei ekonomiškai nepalankioje padėtyje esančias grupes, taip pat juodaodžius ir kitus nebaltaodžius bei etnines mažumas, neproporcingą poveikį daro su aplinkosauga susijusi našta; |
| --- | --- |

J.

kadangi EŽTT nustatė, kad dėl įvairių rūšių aplinkos būklės blogėjimo gali būti pažeidžiamos žmogaus teisės, pvz., teisė į gyvybę, privatų ir šeimos gyvenimą, nežmoniško ir žeminančio elgesio draudimą ir netrukdomą naudojimąsi savo būstu (53); kadangi neteisybė aplinkosaugos srityje yra nuolat susijusi su pavojumi sveikatai ir neigiamais padariniais gerovei, o tam tikroms bendruomenėms ir grupėms, įskaitant socialiai bei ekonomiškai nepalankioje padėtyje esančias grupes, taip pat juodaodžius ir kitus nebaltaodžius bei etnines mažumas, neproporcingą poveikį daro su aplinkosauga susijusi našta;

| K. | kadangi teisė kreiptis į teismą yra pagrindinė teisė, o nebaudžiamumas yra didelė kliūtis siekiant padėti atsigauti nukentėjusiesiems ir juos apsaugoti; |
| --- | --- |

K.

kadangi teisė kreiptis į teismą yra pagrindinė teisė, o nebaudžiamumas yra didelė kliūtis siekiant padėti atsigauti nukentėjusiesiems ir juos apsaugoti;

| L. | kadangi pastaraisiais metais buvo organizuojama priešiška reakcija į moterų teises ir kai kurios valstybės narės mėgino riboti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, pvz., galiojančią teisinę apsaugą, taikomą moterų teisei į priežiūrą nutraukiant nėštumą, įskaitant regresinių išankstinių abortų sąlygų prieš aborto atlikimą nustatymą, pvz., privalomą šališką konsultavimą arba laukimo laikotarpius, neužtikrinant, kad būtų panaikintos kliūtys, trukdančios praktiškai naudotis teise į abortą, taip pat mėginimus visiškai uždrausti abortą arba panaikinti galiojančius teisinius aborto atlikimo pagrindus; kadangi kai kuriose valstybėse narėse būta bandymų apriboti arba uždrausti lytinį švietimą bei lyčių studijas ir skatinti kampanijas prieš Stambulo konvenciją, kuriomis paneigiamas smurtas dėl lyties; kadangi priešiška reakcija į moterų teises ir lyčių lygybę dažnai yra susijusi su platesniu demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties blogėjimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi pastaraisiais metais buvo organizuojama priešiška reakcija į moterų teises ir kai kurios valstybės narės mėgino riboti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, pvz., galiojančią teisinę apsaugą, taikomą moterų teisei į priežiūrą nutraukiant nėštumą, įskaitant regresinių išankstinių abortų sąlygų prieš aborto atlikimą nustatymą, pvz., privalomą šališką konsultavimą arba laukimo laikotarpius, neužtikrinant, kad būtų panaikintos kliūtys, trukdančios praktiškai naudotis teise į abortą, taip pat mėginimus visiškai uždrausti abortą arba panaikinti galiojančius teisinius aborto atlikimo pagrindus; kadangi kai kuriose valstybėse narėse būta bandymų apriboti arba uždrausti lytinį švietimą bei lyčių studijas ir skatinti kampanijas prieš Stambulo konvenciją, kuriomis paneigiamas smurtas dėl lyties; kadangi priešiška reakcija į moterų teises ir lyčių lygybę dažnai yra susijusi su platesniu demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties blogėjimu;

| M. | kadangi atskirose valstybėse narėse vis labiau smerkiami ginekologinio ir akušerinio smurto atvejai (54); kadangi Sutartyje ginamos moterų teisės, atsižvelgiant į visą jų įvairovę, įskaitant romų tautybės moterų, juodaodžių ir kitų nebaltaodžių moterų, LGBT ir neįgalių moterų teises; kadangi ypač dažnai pažeidžiamos romų tautybės moterų teisės ir šios moterys dažnai patiria vis didesnį žodinį, fizinį, psichologinį ir rasinį priekabiavimą reprodukcinės sveikatos priežiūros įstaigose; kadangi romų tautybės moterys taip pat patiria etninę segregaciją gimdymo priežiūros įstaigose ir dažnai paguldomos į atskiras palatas su atskirais vonios kambariais ir valgymui skirtomis patalpomis; kadangi kai kuriose valstybėse narėse romų tautybės žmonės nukenčia nuo sistemingos priverstinės ir prievartinės sterilizacijos ir negali gauti tinkamo žalos atlyginimo, įskaitant kompensaciją už atitinkamus šių žmonių žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

M.

kadangi atskirose valstybėse narėse vis labiau smerkiami ginekologinio ir akušerinio smurto atvejai (54); kadangi Sutartyje ginamos moterų teisės, atsižvelgiant į visą jų įvairovę, įskaitant romų tautybės moterų, juodaodžių ir kitų nebaltaodžių moterų, LGBT ir neįgalių moterų teises; kadangi ypač dažnai pažeidžiamos romų tautybės moterų teisės ir šios moterys dažnai patiria vis didesnį žodinį, fizinį, psichologinį ir rasinį priekabiavimą reprodukcinės sveikatos priežiūros įstaigose; kadangi romų tautybės moterys taip pat patiria etninę segregaciją gimdymo priežiūros įstaigose ir dažnai paguldomos į atskiras palatas su atskirais vonios kambariais ir valgymui skirtomis patalpomis; kadangi kai kuriose valstybėse narėse romų tautybės žmonės nukenčia nuo sistemingos priverstinės ir prievartinės sterilizacijos ir negali gauti tinkamo žalos atlyginimo, įskaitant kompensaciją už atitinkamus šių žmonių žmogaus teisių pažeidimus;

| N. | kadangi ES pastebimai plinta rasizmo, netolerancijos, ekstremizmo, ksenofobijos, islamofobijos, antisemitizmo ir priešiškumo romams nuotaikos, kurios tam tikrose valstybėse narėse traktuojamos kaip įprastas reiškinys ir jam pritaria nuomonių formuotojai ir politikai visoje ES, ir šis požiūris skatina socialinę aplinką, kurioje susidaro palankios sąlygos rasizmui, diskriminacijai ir neapykantos nusikaltimams; kadangi musulmonai, įskaitant moteris musulmones, ir toliau patiria plačiai paplitusį priešiškumą ir netoleranciją daugelyje ES šalių (55); kadangi ES pagrindinių teisių agentūra savo 2019 m. ataskaitoje atkreipė dėmesį į tai, kad daugelyje šalių esama diskriminacinės institucinės praktikos, politikos ir teisės aktų; kadangi kova su terorizmu ir kovos su terorizmu politika neturėtų lemti bendros tam tikrų bendruomenių diskriminacijos; kadangi FRA 2018 m. gruodžio mėn. sukūrė pirmąją specialią duomenų apie neapykantą musulmonams bazę; kadangi, kaip nurodyta ES pagrindinių teisių agentūros 2019 m. liepos 4 d. ataskaitoje, antisemitizmas didėja, o kelios valstybės narės praneša apie padažnėjusius nusikaltimus, grindžiamus antisemitizmu; kadangi etninės ir religinės mažumos dažnai patiria žodinį, fizinį, psichologinį ir rasinį priekabiavimą; kadangi labai svarbus švietimo ir mokymo plėtojimas siekiant ugdyti kritinį mąstymą, suteikti priemonių visoms diskriminacijos ir netolerancijos formoms nustatyti ir skaitmeniniam raštingumui skatinti; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES pastebimai plinta rasizmo, netolerancijos, ekstremizmo, ksenofobijos, islamofobijos, antisemitizmo ir priešiškumo romams nuotaikos, kurios tam tikrose valstybėse narėse traktuojamos kaip įprastas reiškinys ir jam pritaria nuomonių formuotojai ir politikai visoje ES, ir šis požiūris skatina socialinę aplinką, kurioje susidaro palankios sąlygos rasizmui, diskriminacijai ir neapykantos nusikaltimams; kadangi musulmonai, įskaitant moteris musulmones, ir toliau patiria plačiai paplitusį priešiškumą ir netoleranciją daugelyje ES šalių (55); kadangi ES pagrindinių teisių agentūra savo 2019 m. ataskaitoje atkreipė dėmesį į tai, kad daugelyje šalių esama diskriminacinės institucinės praktikos, politikos ir teisės aktų; kadangi kova su terorizmu ir kovos su terorizmu politika neturėtų lemti bendros tam tikrų bendruomenių diskriminacijos; kadangi FRA 2018 m. gruodžio mėn. sukūrė pirmąją specialią duomenų apie neapykantą musulmonams bazę; kadangi, kaip nurodyta ES pagrindinių teisių agentūros 2019 m. liepos 4 d. ataskaitoje, antisemitizmas didėja, o kelios valstybės narės praneša apie padažnėjusius nusikaltimus, grindžiamus antisemitizmu; kadangi etninės ir religinės mažumos dažnai patiria žodinį, fizinį, psichologinį ir rasinį priekabiavimą; kadangi labai svarbus švietimo ir mokymo plėtojimas siekiant ugdyti kritinį mąstymą, suteikti priemonių visoms diskriminacijos ir netolerancijos formoms nustatyti ir skaitmeniniam raštingumui skatinti;

| O. | kadangi padidėjęs valstybių naudojimasis naujomis technologijomis, pavyzdžiui, prognozavimo strategijomis ir veido atpažinimo technologijomis, kelia tam tikrą pavojų, ypač rasinėms mažumoms Europoje; |
| --- | --- |

O.

kadangi padidėjęs valstybių naudojimasis naujomis technologijomis, pavyzdžiui, prognozavimo strategijomis ir veido atpažinimo technologijomis, kelia tam tikrą pavojų, ypač rasinėms mažumoms Europoje;

| P. | kadangi pastebima stipri priešiška reakcija į LGBTI teises, netgi tokiu mastu, kad vienoje valstybėje narėje nustatytos zonos be LGBTI asmenų (56); |
| --- | --- |

P.

kadangi pastebima stipri priešiška reakcija į LGBTI teises, netgi tokiu mastu, kad vienoje valstybėje narėje nustatytos zonos be LGBTI asmenų (56);

| Q. | kadangi ES ir valstybės narės turi bendrą kompetenciją būsto sektoriuje; kadangi reikalinga ir nacionalinė, ir ES lygmens strategija; kadangi benamystė yra padėtis, dėl kurios asmenys netenka žmogaus teisių, ir ji pati yra žmogaus teisių pažeidimas; kadangi visoje ES vyrauja iškeldinimų ir benamystės didėjimo tendencija (57); |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES ir valstybės narės turi bendrą kompetenciją būsto sektoriuje; kadangi reikalinga ir nacionalinė, ir ES lygmens strategija; kadangi benamystė yra padėtis, dėl kurios asmenys netenka žmogaus teisių, ir ji pati yra žmogaus teisių pažeidimas; kadangi visoje ES vyrauja iškeldinimų ir benamystės didėjimo tendencija (57);

| R. | kadangi, nepaisant didėjančios paklausos, šiuo metu Europoje trūksta būstų už prieinamą kainą; kadangi Europos nacionalinių organizacijų, dirbančių su benamiais, federacijos (FEANTSA) paskelbtose metinėse apžvalgose rasta įrodymų, kad beveik visoje ES / EEE didėja benamystė; kadangi 2018 m. FEANTSA ataskaitoje pažymėta, kad dėl pablogėjusių itin pažeidžiamų šeimų gyvenimo sąlygų vaikai tampa didžiausia asmenų, atsiduriančių skubios pagalbos prieglaudose, grupe (58); |
| --- | --- |

R.

kadangi, nepaisant didėjančios paklausos, šiuo metu Europoje trūksta būstų už prieinamą kainą; kadangi Europos nacionalinių organizacijų, dirbančių su benamiais, federacijos (FEANTSA) paskelbtose metinėse apžvalgose rasta įrodymų, kad beveik visoje ES / EEE didėja benamystė; kadangi 2018 m. FEANTSA ataskaitoje pažymėta, kad dėl pablogėjusių itin pažeidžiamų šeimų gyvenimo sąlygų vaikai tampa didžiausia asmenų, atsiduriančių skubios pagalbos prieglaudose, grupe (58);

| S. | kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas įtvirtinti Chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnyje; kadangi nepriklausomi teismai, saviraiškos ir informacijos laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas yra nepaprastai svarbūs teisinės valstybės komponentai bei yra gyvybiškai svarbūs ES ir jos valstybių narių demokratiniam veikimui; |
| --- | --- |

S.

kadangi saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas įtvirtinti Chartijos 11 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnyje; kadangi nepriklausomi teismai, saviraiškos ir informacijos laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas yra nepaprastai svarbūs teisinės valstybės komponentai bei yra gyvybiškai svarbūs ES ir jos valstybių narių demokratiniam veikimui;

| T. | kadangi visoje ES išaugo grasinimų žurnalistams ir išpuolių prieš juos skaičius (59); kadangi ESBO praneša, kad vyrauja nebaudžiamumas, nes, pavyzdžiui, išaiškinama mažiau nei 15 proc. žurnalistų nužudymo ESBO regione atvejų (Žiniasklaidos laisvės ataskaita); kadangi tai yra akivaizdus žurnalistų apsaugos padėties blogėjimas, kenkiantis žiniasklaidos laisvei ir saviraiškos laisvei ir keliantis grėsmę demokratijai; |
| --- | --- |

T.

kadangi visoje ES išaugo grasinimų žurnalistams ir išpuolių prieš juos skaičius (59); kadangi ESBO praneša, kad vyrauja nebaudžiamumas, nes, pavyzdžiui, išaiškinama mažiau nei 15 proc. žurnalistų nužudymo ESBO regione atvejų (Žiniasklaidos laisvės ataskaita); kadangi tai yra akivaizdus žurnalistų apsaugos padėties blogėjimas, kenkiantis žiniasklaidos laisvei ir saviraiškos laisvei ir keliantis grėsmę demokratijai;

| U. | kadangi Parlamento rezoliucijoje dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės ES pabrėžiama, kad valstybės narės ir Komisija turėtų susilaikyti nuo nereikalingų ar neproporcingų priemonių, kuriomis ribojama prieiga prie interneto ir naudojimasis pagrindinėmis žmogaus teisėmis arba kurios apima viešųjų ryšių kontrolės nustatymą, savavališkai paskelbiant nepaprastąją padėtį ar naudojant kitus pagrindus; kadangi šiuose teisės aktuose kartais vartojamos neaiškios ir netikslios formuluotės, todėl teisėsaugos institucijoms suteikiama plati veiksmų laisvė įgyvendinant tokius teisės aktus ir padidėja savavališkų teisės į taikių susirinkimų laisvę ribojimų pavojus; |
| --- | --- |

U.

kadangi Parlamento rezoliucijoje dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės ES pabrėžiama, kad valstybės narės ir Komisija turėtų susilaikyti nuo nereikalingų ar neproporcingų priemonių, kuriomis ribojama prieiga prie interneto ir naudojimasis pagrindinėmis žmogaus teisėmis arba kurios apima viešųjų ryšių kontrolės nustatymą, savavališkai paskelbiant nepaprastąją padėtį ar naudojant kitus pagrindus; kadangi šiuose teisės aktuose kartais vartojamos neaiškios ir netikslios formuluotės, todėl teisėsaugos institucijoms suteikiama plati veiksmų laisvė įgyvendinant tokius teisės aktus ir padidėja savavališkų teisės į taikių susirinkimų laisvę ribojimų pavojus;

| V. | kadangi 2018 ir 2019 m. įrodyta, kad kai kurios pagrindinės socialinės žiniasklaidos įmonės, pažeisdamos galiojančius duomenų apsaugos teisės aktus, trečiųjų šalių taikomosioms programoms suteikė prieigą prie vartotojų asmens duomenų ir jog asmens duomenimis vis dažniau piktnaudžiaujama, kad būtų galima nuspėti elgseną ir manipuliuoti ja, taip pat ir rinkimų kampanijų vykdymo tikslais; kadangi, atsižvelgiant į nuolatinę technologinę plėtrą, pagrindinių teisių ribojimai gali būti itin dideli; kadangi įvairios informacinės sistemos gali turėti įtakos pagrindinėms teisėms, pvz., duomenų apsaugai ir privatumo pažeidimams; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2018 ir 2019 m. įrodyta, kad kai kurios pagrindinės socialinės žiniasklaidos įmonės, pažeisdamos galiojančius duomenų apsaugos teisės aktus, trečiųjų šalių taikomosioms programoms suteikė prieigą prie vartotojų asmens duomenų ir jog asmens duomenimis vis dažniau piktnaudžiaujama, kad būtų galima nuspėti elgseną ir manipuliuoti ja, taip pat ir rinkimų kampanijų vykdymo tikslais; kadangi, atsižvelgiant į nuolatinę technologinę plėtrą, pagrindinių teisių ribojimai gali būti itin dideli; kadangi įvairios informacinės sistemos gali turėti įtakos pagrindinėms teisėms, pvz., duomenų apsaugai ir privatumo pažeidimams;

| W. | kadangi, atsižvelgiant į nuolatinę technologinę plėtrą, nėra lengva numatyti pagrindinių teisių ribojimo; kadangi įvairios informacinės sistemos gali turėti įtakos pagrindinėms teisėms, pvz., trūkumai, susiję su duomenų apsauga ir privatumo pažeidimais; kadangi didesnė šių sistemų sąveika galėtų padėti užtikrinti tvirtą ir laiku vykdomą mūsų piliečių apsaugą, taigi ir jų teises, visų pirma vaikų dingimo, prekybos žmonėmis ar kovos su pinigų plovimu atvejais; kadangi siekiant laiku ir veiksmingai kovoti su terorizmu ir radikalėjimu, taip pat užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams, labai svarbu bendradarbiauti ir keistis informacija tarp įvairių saugumo srityje dirbančių ES agentūrų; |
| --- | --- |

W.

kadangi, atsižvelgiant į nuolatinę technologinę plėtrą, nėra lengva numatyti pagrindinių teisių ribojimo; kadangi įvairios informacinės sistemos gali turėti įtakos pagrindinėms teisėms, pvz., trūkumai, susiję su duomenų apsauga ir privatumo pažeidimais; kadangi didesnė šių sistemų sąveika galėtų padėti užtikrinti tvirtą ir laiku vykdomą mūsų piliečių apsaugą, taigi ir jų teises, visų pirma vaikų dingimo, prekybos žmonėmis ar kovos su pinigų plovimu atvejais; kadangi siekiant laiku ir veiksmingai kovoti su terorizmu ir radikalėjimu, taip pat užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams, labai svarbu bendradarbiauti ir keistis informacija tarp įvairių saugumo srityje dirbančių ES agentūrų;

| X. | kadangi informatoriai ir žurnalistai atlieka esminį vaidmenį bet kokioje atviroje ir skaidrioje demokratijoje; kadangi informatoriai ir žurnalistai yra naudingi skatinant skaidrumą, demokratiją ir teisinę valstybę, nes jie praneša apie neteisėtą ar netinkamą elgesį, kuris kenkia visuomenės interesams, pvz., korupcijos, nusikalstamų veikų atvejus ar interesų konfliktus, kurie kelia grėsmę piliečių teisėms ir laisvėms; kadangi informavimas apie pažeidimus ir žurnalistika yra esminiai žodžio ir informacijos laisvės aspektai; kadangi žurnalistai ir kiti žiniasklaidos veikėjai ES susiduria su daugybe išpuolių, grasinimų ir neigiamu poveikiu iš valstybinių ir nevalstybinių subjektų; kadangi tinkama žurnalistų ir informatorių apsauga ES, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat svarbaus žurnalistų, ypač tiriamosios žurnalistikos pakraipos žurnalistų, ir informatorių visuomenėje atliekamo vaidmens pripažinimas yra viena iš būtinų šio vaidmens veiksmingumo užtikrinimo sąlygų; |
| --- | --- |

X.

kadangi informatoriai ir žurnalistai atlieka esminį vaidmenį bet kokioje atviroje ir skaidrioje demokratijoje; kadangi informatoriai ir žurnalistai yra naudingi skatinant skaidrumą, demokratiją ir teisinę valstybę, nes jie praneša apie neteisėtą ar netinkamą elgesį, kuris kenkia visuomenės interesams, pvz., korupcijos, nusikalstamų veikų atvejus ar interesų konfliktus, kurie kelia grėsmę piliečių teisėms ir laisvėms; kadangi informavimas apie pažeidimus ir žurnalistika yra esminiai žodžio ir informacijos laisvės aspektai; kadangi žurnalistai ir kiti žiniasklaidos veikėjai ES susiduria su daugybe išpuolių, grasinimų ir neigiamu poveikiu iš valstybinių ir nevalstybinių subjektų; kadangi tinkama žurnalistų ir informatorių apsauga ES, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat svarbaus žurnalistų, ypač tiriamosios žurnalistikos pakraipos žurnalistų, ir informatorių visuomenėje atliekamo vaidmens pripažinimas yra viena iš būtinų šio vaidmens veiksmingumo užtikrinimo sąlygų;

| Y. | kadangi EŽTK 11 straipsnyje ir Chartijos 12 straipsnyje pažymima, kad visi turi teisę į taikių susirinkimų laisvę bei į laisvę jungtis į asociacijas, įskaitant teisę kurti profesines sąjungas ir į jas stoti, siekiant apsaugoti savo interesus; kadangi demokratinėje visuomenėje susirinkimų laisvė yra viena iš priemonių, sudarančių galimybę žmonėms dalyvauti viešose diskusijose ir siekti socialinių pokyčių; |
| --- | --- |

Y.

kadangi EŽTK 11 straipsnyje ir Chartijos 12 straipsnyje pažymima, kad visi turi teisę į taikių susirinkimų laisvę bei į laisvę jungtis į asociacijas, įskaitant teisę kurti profesines sąjungas ir į jas stoti, siekiant apsaugoti savo interesus; kadangi demokratinėje visuomenėje susirinkimų laisvė yra viena iš priemonių, sudarančių galimybę žmonėms dalyvauti viešose diskusijose ir siekti socialinių pokyčių;

| Z. | kadangi visada turi būti įmanoma identifikuoti pareigas einančius policijos pareigūnus, kad būtų galima ištirti galimus perteklinės jėgos panaudojimo atvejus, ir nacionalinės valdžios institucijos turi aiškiai nustatyti susijusią atsakomybę; kadangi valstybių narių teisėsaugos institucijos taiko skirtingas jėgos ir ginklų naudojimo ribas viešajai tvarkai palaikyti; kadangi keletas valstybių narių (60) priėmė teisės aktus, kuriais gali būti neproporcingai ribojama teisė į taikių susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

Z.

kadangi visada turi būti įmanoma identifikuoti pareigas einančius policijos pareigūnus, kad būtų galima ištirti galimus perteklinės jėgos panaudojimo atvejus, ir nacionalinės valdžios institucijos turi aiškiai nustatyti susijusią atsakomybę; kadangi valstybių narių teisėsaugos institucijos taiko skirtingas jėgos ir ginklų naudojimo ribas viešajai tvarkai palaikyti; kadangi keletas valstybių narių (60) priėmė teisės aktus, kuriais gali būti neproporcingai ribojama teisė į taikių susirinkimų laisvę;

| AA. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse mažėja pilietinės visuomenės erdvė; kadangi valstybės narės privalo užtikrinti, kad nebūtų ribojamos pilietinės visuomenės organizacijų ir žmogaus teisių gynėjų teisės ir kad būtų sukurta palanki teisinė ir reglamentavimo aplinka, kaip pabrėžiama neseniai priimtose Tarybos išvadose „ES Pagrindinių teisių chartija po 10 metų: dabartinė padėtis ir darbas ateityje“; kadangi valstybės narės taip pat turėtų remti pilietinės visuomenės organizacijų darbą, skirdamos pakankamą finansavimą, ir užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos veiksmingo bendradarbiavimo su jomis priemonės; |
| --- | --- |

AA.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse mažėja pilietinės visuomenės erdvė; kadangi valstybės narės privalo užtikrinti, kad nebūtų ribojamos pilietinės visuomenės organizacijų ir žmogaus teisių gynėjų teisės ir kad būtų sukurta palanki teisinė ir reglamentavimo aplinka, kaip pabrėžiama neseniai priimtose Tarybos išvadose „ES Pagrindinių teisių chartija po 10 metų: dabartinė padėtis ir darbas ateityje“; kadangi valstybės narės taip pat turėtų remti pilietinės visuomenės organizacijų darbą, skirdamos pakankamą finansavimą, ir užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos veiksmingo bendradarbiavimo su jomis priemonės;

| AB. | kadangi vykdant valstybės remiamas ir nevalstybines kampanijas, kuriomis siekiama diskredituoti žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės organizacijas, įgyvendinamos strategijos, kuriomis siekiama panaikinti galiojančius teisės aktus dėl svarbiausių pagrindinių teisių; kadangi šios kampanijos dažnai plačiai aptariamos tradicinėje žiniasklaidoje ir socialiniuose tinkluose, o kampanijos, kuriomis ginami migrantai ir prieglobsčio prašytojai, LGBTI+ bendruomenė, smurtą dėl lyties patyrę asmenys, tikintys ir religingi asmenys ir kitos marginalizuotos grupės, ir toliau kriminalizuojamos bei stigmatizuojamos; |
| --- | --- |

AB.

kadangi vykdant valstybės remiamas ir nevalstybines kampanijas, kuriomis siekiama diskredituoti žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės organizacijas, įgyvendinamos strategijos, kuriomis siekiama panaikinti galiojančius teisės aktus dėl svarbiausių pagrindinių teisių; kadangi šios kampanijos dažnai plačiai aptariamos tradicinėje žiniasklaidoje ir socialiniuose tinkluose, o kampanijos, kuriomis ginami migrantai ir prieglobsčio prašytojai, LGBTI+ bendruomenė, smurtą dėl lyties patyrę asmenys, tikintys ir religingi asmenys ir kitos marginalizuotos grupės, ir toliau kriminalizuojamos bei stigmatizuojamos;

| AC. | kadangi, remiantis TMO duomenimis, manoma, kad 2018 m. Viduržemio jūroje keliaudami į Europą žuvo arba dingo 2 299 asmenys, o 2019 m. – 1 885 asmenys; kadangi maršrutas iš Libijos į Europą vis dar yra migracijos maršrutas, kuriuo keliaudami žūsta daugiausia žmonių pasaulyje (iki šiol 646 žuvusieji 2019 m.), o 2018 m. žuvo penkis kartus daugiau žmonių nei 2015 m., visų pirma dėl sumažėjusios paieškos ir gelbėjimo veiklos prie Libijos krantų (61); kadangi gyvybės gelbėjimas yra ne tik solidarumo su žmonėmis, kuriems gresia pavojus, veiksmas, bet visų pirma teisinis įsipareigojimas pagal tarptautinę teisę, nes vadovaujantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS), kurią yra ratifikavusios visos valstybės narės ir pati Sąjunga, 98 straipsniu valstybės turi teikti pagalbą visiems nelaimės jūroje ištiktiems asmenims, ir Sąjungos teisę (62); |
| --- | --- |

AC.

kadangi, remiantis TMO duomenimis, manoma, kad 2018 m. Viduržemio jūroje keliaudami į Europą žuvo arba dingo 2 299 asmenys, o 2019 m. – 1 885 asmenys; kadangi maršrutas iš Libijos į Europą vis dar yra migracijos maršrutas, kuriuo keliaudami žūsta daugiausia žmonių pasaulyje (iki šiol 646 žuvusieji 2019 m.), o 2018 m. žuvo penkis kartus daugiau žmonių nei 2015 m., visų pirma dėl sumažėjusios paieškos ir gelbėjimo veiklos prie Libijos krantų (61); kadangi gyvybės gelbėjimas yra ne tik solidarumo su žmonėmis, kuriems gresia pavojus, veiksmas, bet visų pirma teisinis įsipareigojimas pagal tarptautinę teisę, nes vadovaujantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS), kurią yra ratifikavusios visos valstybės narės ir pati Sąjunga, 98 straipsniu valstybės turi teikti pagalbą visiems nelaimės jūroje ištiktiems asmenims, ir Sąjungos teisę (62);

| AD. | kadangi solidarumo kriminalizavimas ir toliau buvo naudojamas kaip priemonė sutrikdyti NVO, mėginančių išgelbėti gyvybes Viduržemio jūroje, darbą; kadangi asmenims pateikti kaltinimai dėl pagalbos, kurią jie suteikė migrantams ir prieglobsčio prašytojams keliose ES šalyse, ir tai rodo susirūpinimą keliančią tendenciją kriminalizuoti humanitarinės pagalbos teikimą migrantams ir prieglobsčio prašytojams; |
| --- | --- |

AD.

kadangi solidarumo kriminalizavimas ir toliau buvo naudojamas kaip priemonė sutrikdyti NVO, mėginančių išgelbėti gyvybes Viduržemio jūroje, darbą; kadangi asmenims pateikti kaltinimai dėl pagalbos, kurią jie suteikė migrantams ir prieglobsčio prašytojams keliose ES šalyse, ir tai rodo susirūpinimą keliančią tendenciją kriminalizuoti humanitarinės pagalbos teikimą migrantams ir prieglobsčio prašytojams;

| AE. | kadangi ES turi ES ir tarptautinėje teisėje nustatytą prievolę gauti ir tvarkyti prašymus tų, kurie į ES atvyksta siekdami gauti prieglobstį; kadangi smurtiniai veiksmai yra ES ir tarptautinės teisės pažeidimas ir užkerta kelią prieglobsčio prašytojams naudotis teisėtomis garantijomis, įtvirtintomis tokioje teisėje; kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras pareiškė gilų susirūpinimą dėl nuolatinių pranešimų apie smurtinius veiksmus; |
| --- | --- |

AE.

kadangi ES turi ES ir tarptautinėje teisėje nustatytą prievolę gauti ir tvarkyti prašymus tų, kurie į ES atvyksta siekdami gauti prieglobstį; kadangi smurtiniai veiksmai yra ES ir tarptautinės teisės pažeidimas ir užkerta kelią prieglobsčio prašytojams naudotis teisėtomis garantijomis, įtvirtintomis tokioje teisėje; kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras pareiškė gilų susirūpinimą dėl nuolatinių pranešimų apie smurtinius veiksmus;

| AF. | kadangi migracija yra ES praeities, dabarties ir ateities dalis ir vienas iš didžiausių šių laikų uždavinių, turintis aiškų poveikį pagrindinėms teisėms; kadangi prieglobsčio prašytojai, atvykdami į ES, oficialiuose sienos perėjimo punktuose turi teisę ir galimybę pateikti savo prašymus suteikti prieglobstį; kadangi buvo pareikšta įtarimų dėl pagrindinių migrantų ir prieglobsčio prašytojų teisių pažeidimų; kadangi pasienio pareigūnai turi teikti tinkamas paslaugas pabėgėliams, atsižvelgiant į ypatingas pažeidžiamų žmonių, kaip antai vaikai, traumuoti asmenys ir nėščios moterys, aplinkybes; |
| --- | --- |

AF.

kadangi migracija yra ES praeities, dabarties ir ateities dalis ir vienas iš didžiausių šių laikų uždavinių, turintis aiškų poveikį pagrindinėms teisėms; kadangi prieglobsčio prašytojai, atvykdami į ES, oficialiuose sienos perėjimo punktuose turi teisę ir galimybę pateikti savo prašymus suteikti prieglobstį; kadangi buvo pareikšta įtarimų dėl pagrindinių migrantų ir prieglobsčio prašytojų teisių pažeidimų; kadangi pasienio pareigūnai turi teikti tinkamas paslaugas pabėgėliams, atsižvelgiant į ypatingas pažeidžiamų žmonių, kaip antai vaikai, traumuoti asmenys ir nėščios moterys, aplinkybes;

| AG. | kadangi, remiantis Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros duomenimis, 2018 m. moterys sudarė 18 proc. visų kertant ES išorės sienas neteisėtai atvykusių asmenų, o beveik penktadalis migrantų buvo užregistruoti kaip vaikai, iš kurių apie 3 750 buvo nelydimi; kadangi ypač didelė tikimybė, kad šios moterys ir vaikai kentės nuo jų pagrindinių teisių pažeidimų, pvz., prekybos žmonėmis; kadangi reikia, kad valstybės narės sukurtų ir stiprintų vaikų apsaugos sistemas, kuriomis būtų galima užkirsti kelią smurtui ir prievartai prieš vaikus, jų išnaudojimui ir nesirūpinimui jais ir reaguoti į šiuos veiksmus; |
| --- | --- |

AG.

kadangi, remiantis Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros duomenimis, 2018 m. moterys sudarė 18 proc. visų kertant ES išorės sienas neteisėtai atvykusių asmenų, o beveik penktadalis migrantų buvo užregistruoti kaip vaikai, iš kurių apie 3 750 buvo nelydimi; kadangi ypač didelė tikimybė, kad šios moterys ir vaikai kentės nuo jų pagrindinių teisių pažeidimų, pvz., prekybos žmonėmis; kadangi reikia, kad valstybės narės sukurtų ir stiprintų vaikų apsaugos sistemas, kuriomis būtų galima užkirsti kelią smurtui ir prievartai prieš vaikus, jų išnaudojimui ir nesirūpinimui jais ir reaguoti į šiuos veiksmus;

| AH. | kadangi valstybės narės turėtų užtikrinti, kad migrantų ir pabėgėlių vaikams po jų atvykimo į Europos Sąjungos teritoriją būtų greitai suteikta galimybė gauti išsilavinimą; |
| --- | --- |

AH.

kadangi valstybės narės turėtų užtikrinti, kad migrantų ir pabėgėlių vaikams po jų atvykimo į Europos Sąjungos teritoriją būtų greitai suteikta galimybė gauti išsilavinimą;

| AI. | kadangi teroro aktai yra vieni sunkiausių pagrindinių teisių ir laisvių pažeidimų; kadangi 2018 ir 2019 m. Europos Sąjungoje vyko terorizmo šlovinimo aktai ir reiškiama pagarba teroristams; kadangi tokiais veiksmais įteisinamas terorizmas, keliama grėsmė mūsų demokratijai ir žeminami nukentėjusieji; |
| --- | --- |

AI.

kadangi teroro aktai yra vieni sunkiausių pagrindinių teisių ir laisvių pažeidimų; kadangi 2018 ir 2019 m. Europos Sąjungoje vyko terorizmo šlovinimo aktai ir reiškiama pagarba teroristams; kadangi tokiais veiksmais įteisinamas terorizmas, keliama grėsmė mūsų demokratijai ir žeminami nukentėjusieji;

Ekonominės ir socialinės teisės

| 1. | pripažįsta, kad ES atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią smurtui ir socialinei atskirčiai valstybėse narėse; pabrėžia, kad svarbu, jog ES ir jos valstybės narės parengtų konkrečias programas, kuriomis būtų siekiama panaikinti vaikų skurdą, nes ypatingas dėmesys turi būti skiriamas ypač neigiamam skurdo poveikiui vaikų socialiniam, psichologiniam ir fiziniam vystymuisi; taip pat poveikiui būsimų suaugusiųjų kartų sveikatai; pabrėžia, kad vaikams kyla neproporcinga socialinės ir ekonominės atskirties rizika ir kad vaikai susiduria su pagrindinių teisių pažeidimais dėl prievartos, smurto, išnaudojimo, skurdo ir visų formų socialinės atskirties; pabrėžia, kad pats skurdas yra socialinės neteisybės, pagrįstos lyčių nelygybe, diskriminacija ir nevienodomis galimybėmis naudotis prekėmis bei paslaugomis, forma; ragina Komisiją ir Tarybą teikiant pasiūlymus dėl ekonominės politikos atsižvelgti į pagrindines teises ir užtikrinti, kad poveikio žmogaus teisėms vertinimai būtų atliekami kartu su visais priimamais sprendimais dėl jų patvirtinimo, siekiant įvertinti bet kokį galimą neigiamą poveikį žmogaus teisėms; ragina valstybes nares visiems asmenims užtikrinti vienodas galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, kokybišku švietimu ir būstu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad stipriai sumažintos vyriausybių išlaidos viešosioms paslaugoms padarė didelį poveikį nelygybei ir dėl to stipriai nukentėjo daugelio ES valstybių narių socialinė struktūra ir kad tokia padėtis tęsiasi ir dabar: dar labiau gilėja nelygybė ir pažeidinėjamos pagrindinės teisės, o tai daro itin neigiamą poveikį moterims, neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, vaikams, migrantams, romams, klajokliams, LGTBI+ asmenims, ir žmonėms, priklausantiems kitoms nepalankioje padėtyje esančioms asmenų grupėms; pakartoja, kad makroekonominė politika turi būti grindžiama ne tik ekonomikos augimu, bet ir socialiniais standartais, siekiant užtikrinti, kad labiausiai pažeidžiami visuomenės atstovai galėtų visapusiškai naudotis savo socialinėmis, politinėmis ir ekonominėmis teisėmis; pabrėžia, kad vienoda prieiga prie kokybiško išsilavinimo ir darbo bei lygios galimybės jį gauti atlieka labai svarbų vaidmenį padedant mažinti nelygybę ir padėti žmonėms išbristi iš skurdo; pripažįsta darbuotojų teisių, pvz., motinystės ir tėvystės atostogų, svarbą, nes jos padeda užtikrinti sveiką ir stabilią aplinką vaikams; ragina valstybes nares priimti teisės aktus, kuriais būtų saugomos ir stiprinamos tokios teisės, kuriomis prisidedama prie šeimų socialinio ir ekonominio stabilumo; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir apsaugą nuo ekonominio išnaudojimo ir diskriminacijos, ypač toms grupėms, kurioms labiausiai gresia patirti tokią nelygybę, pvz., jaunimui; ragina valstybes nares stiprinti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą; ragina užtikrinti, kad visi jaunuoliai turėtų galimybę gauti aukštos kokybės užimtumo, švietimo ir mokymosi galimybes ir kad tokie pasiūlymai būtų tolygiai paskirstyti valstybėse narėse ir regionuose; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Užimtumo lygybės direktyvą, kad būtų užtikrintos vienodos galimybės įsidarbinti, neatsižvelgiant į religinius įsitikinimus, amžių, negalią ir seksualinę orientaciją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būstas yra ne tik prekė, bet ir būtinybė, nes be jo žmonės negali visapusiškai dalyvauti visuomenės veikloje ir naudotis pagrindinėmis teisėmis; yra susirūpinęs dėl to, kad visų pirma jaunimas neįperka būsto, ir apgailestauja dėl nuomotojų diskriminacijos atvejų ir dėl politikos, kuria mažinamos jaunimo būsto išmokos; yra sunerimęs dėl to, kad beveik trečdalis visų benamių daugumoje ES valstybių narių yra 18-29 metų amžiaus; ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti Europos Tarybos žmogaus teisių komisarės rekomendacijas, pateiktas 2020 m. sausio 23 d. pastabose „Teisė į įperkamą būstą. Apleista Europos pareiga“ (angl. The right to affordable housing: Europe’s neglected duty), ypač rekomendaciją visoms valstybėms narėms sutikti laikytis pataisytos Europos socialinės chartijos 31 straipsnio dėl teisės į būstą; ragina valstybes nares savo socialinės politikos prioritetu laikyti piliečiams suteikiamą teisę į tinkamą būstą ir didinti investicijas į socialinį ir įperkamą būstą siekiant kovoti su pernelyg didele būsto kaina, visų pirma siekiant apsaugoti nepalankioje padėtyje esančias ir pažeidžiamas grupes; ragina Komisiją tinkamai ištirti diskriminaciją būsto prieinamumo požiūriu, kuri draudžiama pagal Rasinės lygybės direktyvą, ir nedelsiant pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į Chartijos 37 straipsnį, kuriame patvirtinta, kad priemones, kuriomis siekiama užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti aplinkos kokybę reikia integruoti į Sąjungos politiką; pabrėžia, kad būtina skubiai įtraukti atitinkamus aplinkosaugos klausimus į sprendimų dėl visų politikos sričių ir iniciatyvų priėmimo procesą, ir mano, kad tvarumas turi būti pagrindinis visos makroekonominės politikos principas, siekiant užtikrinti teisingą perėjimą prie ekologiškai tvarios ekonomikos, kartu apsaugant ir kuriant tvarias darbo vietas, taip pat siekiant įveikti vieną iš didžiausių grėsmių žmonijai; ragina ES mastu įgyvendinti Orhuso konvenciją, kuria susiejamos aplinkos apsaugos ir žmogaus teisės; pabrėžia, kad žala aplinkai ir kai kurių valdžios institucijų negebėjimas teikti informacijos apie didelę su aplinka susijusią riziką, kurią patiria asmenys, gali sukelti didelių žalingų padarinių asmenims; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad pagal SESV 6 straipsnį kompetencija saugoti ir gerinti žmonių sveikatą priklauso ES valstybėms narėms; |
| --- | --- |

5.

Teisė į vienodą požiūrį

| 6. | pabrėžia, kad tik pačios moterys ir mergaitės turi priimti sprendimus dėl savo kūno ir seksualumo; ragina visas valstybes nares užtikrinti išsamų lytinį švietimą, moterų ir mergaičių galimybes naudotis šeimos planavimo priemonėmis ir įvairiomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant šiuolaikinius kontracepcijos metodus, taip pat saugų ir teisėtą abortą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smerkia šiuo metu pastebimą aiškų ir organizuotą puolimą prieš lyčių lygybę ir moterų teises pasauliniu ir Europos lygmenimis, įskaitant lytines ir reprodukcines teises; tvirtai nurodo, kad atsisakymas teikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas yra viena iš smurto prieš moteris ir mergaites formų, ir pabrėžia, kad EŽTT ne kartą yra nusprendęs, kad abortus ribojantys teisės aktai ir draudimas naudotis teisėto aborto paslaugomis pažeidžia moterų žmogaus teises; pakartoja, kad medicinos specialistų atsisakymas teikti visas reprodukcinės ir lytinės sveikatos priežiūros paslaugas dėl asmeninių priežasčių neturi pažeisti moterų ar mergaičių teisės naudotis reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis; ragina Komisiją įtraukti nuostatą dėl būtinybės saugoti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises į savo Pagrindinių teisių strategiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | griežtai smerkia susirūpinimą keliantį dėl lyties nužudytų moterų – tai kraštutinė smurto prieš moteris forma – skaičių ES; apgailestauja dėl to, kad nėra kai kurių valstybių narių duomenų, o tai rodo, kad ši problema nepripažįstama; ragina Tarybą skubiai užbaigti Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo ratifikavimą ES vardu visapusiško prisijungimo be jokių apribojimų pagrindu; primygtinai ragina Tarybą ir tas valstybes nares, kurios to dar nepadarė, užbaigti Stambulo konvencijos ratifikavimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | griežtai smerkia visų formų seksualinį, ginekologinį ir akušerinį smurtą prieš moteris, pvz., nederamus arba prievartinius veiksmus, skausmingas intervencijas be anestezijos, moterų lyties organų žalojimą, priverstinį abortą, priverstinę sterilizaciją ir priverstinę surogatinę motinystę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | griežtai smerkia romų tautybės moterų etninę segregaciją gimdymo priežiūros įstaigose; ragina valstybes nares nedelsiant uždrausti visų formų etninę segregaciją sveikatos priežiūros įstaigose, įskaitant gimdymo priežiūros įstaigas; ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingas ir laiku taikomas teisių gynimo priemones visiems priverstinę ir prievartinę sterilizaciją išgyvenusiems asmenims, be kita ko, sukuriant veiksmingas kompensavimo sistemas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smerkia nusikaltimus dėl neapykantos ir neapykantą kurstančias kalbas, taip pat diskriminaciją bet kokiu pagrindu – dėl rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, negalios, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lyties raiškos ar lytinių savybių; pakartoja susirūpinimą, kad neapykantą kurstančios kalbos internete tebėra vyraujanti ir neatidėliotina problema; įspėja dėl dažnėjančių neapykantą kurstančių kalbų ir įvairių rasizmo formų, pvz., islamofobijos, priešiškumo romams, antisemitizmo ir priešiškumo juodaodžiams ir kitiems nebaltaodžiams, apraiškų ir normalizavimo daugelyje valstybių narių, kurias skatina ekstremistinių judėjimų ir jų retorikos stiprėjimas, taip pat kai kurių valstybių narių valdžios atstovai ar politiniai lyderiai, kurie neapykantą kurstančiu diskursu skleidžia rasistinę, ksenofobinę, prieš LGBTI asmenis nukreiptą retoriką; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nukentėjusieji nepraneša apie visus neapykantos nusikaltimus dėl nepakankamų apsaugos priemonių ir dėl to, kad valstybių narių valdžios institucijoms nepavyksta tinkamai ištirti šių nusikaltimų ir už juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn; pabrėžia, jog būtina skatinti nukentėjusius asmenis pranešti apie neapykantos nusikaltimus arba diskriminacijos atvejus ir jiems suteikti atitinkamą apsaugą ir paramą; primena, jog valstybės narės turėtų užtikrinti, kad neapykantos nusikaltimai ir neapykantą kurstančios kalbos būtų veiksmingai registruojami ir tiriami, o už juos atsakingi asmenys – traukiami baudžiamojon atsakomybėn ir teisiami; ragina Komisiją ir FRA tęsti darbą, susijusį su neapykantos nusikaltimų ir neapykantą kurstančių kalbų stebėsena valstybėse narėse, ir reguliariai teikti ataskaitas dėl nustatytų atvejų bei tendencijų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad Europos Sąjungoje buvo vykdomi išpuoliai, nukreipti prieš krikščionių kulto ar kitaip su krikščionybe susijusias vietas, pvz., bažnyčias, kapines, paminklus ir statulas; smerkia visus išpuolius prieš krikščionis ir ragina vienodai elgtis su krikščionimis Europoje ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad ES institucijos ir agentūros yra įpareigotos visapusiškai ginti visų piliečių teisę į minties, sąžinės ir religijos laisvę ir palaikyti diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo, įskaitant filosofines pažiūras, viešojoje ir privačiojoje sferose draudimą; ragina valstybes nares ginti minties, sąžinės ir religijos ar tikėjimo laisvę ir veiksmingai įgyvendinti ES gaires dėl jos propagavimo ir apsaugos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad, nors keliose valstybėse narėse pagal jų nacionalinę teisę yra uždrausta populiarinti fašizmą, kai kuriose valstybėse narėse pastebėta neofašistinių judėjimų, naudojančių fašizmo simbolius ir retoriką; yra labai susirūpinęs dėl to, kad visoje ES fašizmas tampa vis normalesniu reiškiniu; primygtinai ragina valstybes nares iš tiesų uždrausti neofašistų ir neonacių grupes ir visas kitas struktūras ar asociacijas, kurios aukština ir šlovina nacizmą ir fašizmą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares užtikrinti visapusišką Rasių lygybės direktyvos įgyvendinimą siekiant kovoti su tebesitęsiančiu rasizmu juodaodžių ir kitų nebaltaodžių atžvilgiu, transfobija, priešiškumu romams, antisemitizmu ir islamofobija; smerkia tai, kad rasinės, etninės, kalbinės ir religinės mažumos susiduria su struktūriniu rasizmu, diskriminacija, neapykantos nusikaltimais ir neapykantą kurstančia kalba, teisės į teisingumą stoka ir nuolatine socialine bei ekonomine nelygybe tokiose srityse kaip būstas, sveikatos priežiūra, užimtumas ir švietimas, ir tai reikėtų laikyti didelėmis kliūtimis visapusiškai naudotis pagrindinėmis teisėmis bei esminėmis kliūtimis įtraukčiai ir lygybei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina skubiai priimti pasiūlytą 2008 m. Vienodo požiūrio direktyvą, kurios vis dar nepatvirtino Taryba, kad būtų panaikinta dabartinė apsaugos spraga ES teisės aktuose, susijusi su nediskriminavimu dėl amžiaus, negalios, religijos ar tikėjimo, seksualinės orientacijos pagrindinėse gyvenimo srityse, kaip antai socialinės apsaugos, švietimo ir galimybės naudotis prekėmis ir paslaugomis; ragina Komisiją aktyviai kovoti su segregacija ir diskriminacija, be kita ko, pradedant pažeidimo nagrinėjimo procedūras, siekiant skatinti veiksmingą Pamatinio sprendimo dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis baudžiamosios teisės priemonėmis taikymą; primena, kad šias priemones turėtų papildyti tinkamos nacionalinės integracijos strategijos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad JT neįgaliųjų teisių konvencija (JT NTK) siekiama užtikrinti lygias galimybes, susijusias su prieinamumu, dalyvavimu, lygybe, užimtumu, švietimu ir mokymu, socialine apsauga, sveikata ir ES išorės veiksmais; pabrėžia, kad neįgalieji vis dar yra nepalankioje padėtyje ir yra diskriminuojami užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties srityse; todėl pabrėžia prieinamumo viešojoje erdvėje, minimalaus procentinio neįgaliųjų užimtumo dydžio, įtraukaus švietimo garantijų, įskaitant prieigą prie tokių iniciatyvų kaip „Erasmus+“, ir ypatingo dėmesio neįgaliems vaikams, svarbą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares užtikrinti vaikų apsaugą nuo bet kokios diskriminacijos švietimo srityje; visų pirma ragina užtikrinti ypatingą apsaugą vaikams, kurių negalia susijusi su kalbos vystymosi sunkumais, pvz., autizmo spektro sutrikimais, šiems vaikams mokantis daugiakalbėje aplinkoje, sudaryti jiems galimybes studijuoti, šeimoms pageidaujant, šių vaikų gimtąja kalba; |
| --- | --- |

18.

Laisvės

| 19. | ragina valstybes nares saugoti ir plėtoti gyvybingą, nepriklausomą, pliuralistinį ir laisvą žiniasklaidos sektorių; todėl smerkia priemones, kuriomis siekiama nutildyti kritikuojančią žiniasklaidą ir kuriomis pažeidžiama žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas, be kita ko, rafinuotais būdais, dėl kurių Europos Tarybos Žurnalistikos apsaugos ir žurnalistų saugumo platformai paprastai nepateikiamas įspėjimas; reiškia susirūpinimą dėl vyriausybės kontroliuojamų įstaigų, valdančių didelę šalies žiniasklaidos dalį, sukūrimo ir visuomeninių žiniasklaidos priemonių užgrobimo siekiant tarnauti šališkiems interesams; primena, kad tais atvejais, kai žiniasklaidos nuosavybė išlieka labai koncentruota, nesvarbu, ar ji priklauso vyriausybei, ar privatiems subjektams, tai kelia didelį pavojų žiniasklaidoje pristatomos informacijos ir nuomonių įvairovei; primena, kad saviraiškos ir informacijos laisvė, įskaitant meninės išraiškos laisvę, ir žiniasklaidos laisvė yra demokratijos ir teisinės valstybės pagrindas, ir primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti savo žiniasklaidos institucijų nepriklausomumą; primena, kad teisė ieškoti informacijos ir idėjų, jas gauti ir skleisti žodžiu, raštu ar spausdinta forma, meno forma arba naudojant bet kokias kitas komunikacijos priemones yra meninės raiškos laisvės sudedamoji dalis (63); |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena pagrindinį tiriamosios žurnalistikos vaidmenį atliekant demokratinės visuomenės sergėtojos vaidmenį, stiprinant viešą politinių veikėjų priežiūrą, taip pat ir korupcijos srityje; smerkia tai, kad daugelyje valstybių narių tebesitęsia ir didėja prieš žurnalistus nukreiptas smurtas, grasinimai ir bauginimai, susiję, be kita ko, su informacijos apie pagrindinių teisių pažeidimus atskleidimu, o tai dažnai lemia savicenzūrą ir pažeidžia piliečių teisę į informaciją; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl tvirtų ir visapusiškų mechanizmų, kuriais būtų siekiama apsaugoti ir sustiprinti žodžio laisvę, žiniasklaidos laisvę ir sustiprinti žurnalistų apsaugą, be kita ko, užtikrinant žiniasklaidos nuosavybės skaidrumą, priimant ES mastu taikomą kovos su strateginiu bylinėjimusi prieš visuomenės dalyvavimą (angl. anti-SLAPP) direktyvą, sukuriant nuolatinį nepriklausomos žiniasklaidos ir tyrimų žurnalistų ES fondą ir greito reagavimo mechanizmą tiems žurnalistams, kuriems gresia pavojus; ragina valstybes nares užkirsti kelią išpuoliams prieš tiriamosios žurnalistikos atstovus jiems atliekant savo darbą ir už šiuos išpuolius bausti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia itin svarbų informatorių vaidmenį saugant visuomenės interesus ir skatinant viešojo sektoriaus atskaitomybės ir sąžiningumo kultūrą viešosiose ir privačiosiose institucijose; ragina valstybes nares skubiai į nacionalinę teisę perkelti visas Direktyvos (ES) 2019/1937 nuostatas, kad jos poveikis būtų kuo didesnis, kai tik ji įsigalios; ragina valstybes nares papildyti tokias priemones siekiant apsaugoti informatorius ir tais atvejais, kai jie praneša apie pažeidimus, nepatenkančius į ES teisės taikymo sritį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiškia susirūpinimą dėl grėsmės, kurią įvairių formų propaganda ir dezinformacija kelia žodžio ir saviraiškos laisvei ir žiniasklaidos nepriklausomumui, ir dėl neigiamo poveikio, kurį jų sklaida gali turėti politinių debatų kokybei ir piliečių dalyvavimui demokratinėse visuomenėse; ragina Komisiją skatinti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir investuoti į jo stiprinimą, aktyviai remti kokybišką žurnalistiką, skatinti duomenų apsaugą ir sukurti skaidresnę internetinę ekosistemą, kartu užtikrinant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad politinis profiliavimas, dezinformacija ir manipuliavimas informacija kelia grėsmę ES demokratinėms vertybėms; ragina Komisiją ir valstybes nares prisidėti prie kritiniu požiūriu grindžiamo švietimo ir profesinio rengimo, kad piliečiai galėtų susidaryti savo nuomonę ir įveikti šias grėsmes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad teisėsaugos institucijų pareigūnai, vykdydami savo pareigas, privalo gerbti ir saugoti žmogaus orumą ir paisyti bei laikytis visų asmenų žmogaus teisių; pabrėžia, kad policijos pajėgos visų pirma privalo užtikrinti žmonių saugumą bei tai, kad protestai vyktų taikiai; smerkia smurtinius ir neproporcingus teisėsaugos institucijų veiksmus taikių demonstracijų metu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad teisėsaugos institucijos naudotų jėgą visuomet tik laikydamosi teisėtumo, proporcingumo, būtinumo principų ir tik kaip kraštutinę priemonę ir kad tai darant būtų siekiama išsaugoti žmogaus gyvybę ir fizinį neliečiamumą; ragina atitinkamas nacionalines institucijas užtikrinti, kad atvejai, per kuriuos, kaip įtariama ar kaltinama, buvo panaudota neproporcinga jėga, būtų skaidriai, nešališkai, nepriklausomai ir veiksmingai ištiriami ir būtų vengiama nebaudžiamumo; primena, kad teisėsaugos agentūros yra visiškai atskaitingos už savo pareigų vykdymą ir už tai, kaip jos laikosi atitinkamų teisinių ir operatyvinių nuostatų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | griežtai smerkia vis dažniau susirinkimų laisvei taikomus apribojimus, be kita ko, rinkimų metu; ragina valstybes nares susilaikyti nuo susirinkimų laisvę ribojančių įstatymų priėmimo ir ragina ES ir jos valstybes nares imtis tolesnių priemonių, skirtų susirinkimų laisvei, kaip pagrindinei teisei ir pagrindiniam demokratinių procesų principui, užtikrinti ir apsaugoti; ragina Komisiją aktyviai imtis skatinti šias teises, atsižvelgiant į tarptautinius žmogaus teisių standartus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad pilietinė visuomenė atlieka esminį vaidmenį vietos, nacionaliniu, ES ir tarptautiniu lygmenimis atstovaudama piliečių interesams; stiprindama tų mažumų, kurioms tinkamai neatstovaujama, teisę reikšti savo nuomonę ir gindama bei propaguodama ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintus principus; pabrėžia, kad pilietinės visuomenės organizacijoms būtina užtikrinti palankią aplinką, kurioje jos galėtų veikti be išpuolių ir nereikalingų ar savavališkų apribojimų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse vis mažiau erdvės lieka nepriklausomai pilietinei visuomenei, visų pirma moterų teisių organizacijoms, LGBTI asmenų organizacijoms ir žmogaus teisių gynėjams, įskaitant nepagrįstą administracinę naštą, mažesnę finansinę paramą propagavimo veiklai, taip pat susirinkimų laisvės ir laisvės burtis į organizacijas apribojimus; smerkia apribojimus, taikomus pilietinės visuomenės organizacijų galimybėms gauti finansavimą, kuriam kai kuriose valstybėse narėse būdingas sistemingesnis aspektas dėl teisinių ir politinių pokyčių, ir tai daro didelę įtaką jų darbui ir teisinei padėčiai; ragina Europos Komisiją ir Tarybą padidinti ES paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, ginančioms ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes Europos Sąjungoje, pasitelkiant Teisių ir vertybių programą, kuriai turėtų būti skiriamas nemažas finansavimas, kaip reikalauja Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai teigia, kad norint suprasti uždavinius, su kuriais susiduria pilietinė visuomenė visoje Europoje, būtina atlikti reguliarią ir išsamią stebėseną bei analizę; ragina Europos Komisiją į savo metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą įtraukti atitinkamus su pilietine erdve, saviraiškos laisve ir asociacijų laisve susijusius rodiklius, pasiūlyti veiksmų planą, skirtą pilietinei visuomenei apsaugoti ir jos veiklai skatinti, įskaitant gairių dėl saviraiškos laisvės, susivienijimų laisvės ir taikių susirinkimų laisvės įgyvendinimo priėmimą bei žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus, apsaugą, ir įsteigti jų apsaugai skirtą neatidėliotinos pagalbos fondą; palankiai vertina pasiūlymą peržiūrėti 2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (64), ir pabrėžia, kad atlikus išsamų poveikio vertinimą būtina sustiprinti ir išplėsti jos įgaliojimus; ragina Komisiją, Tarybą ir Europos Parlamentą formuojant politiką sistemingai naudoti ES pagrindinių teisių agentūros (FRA) teikiamus duomenis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta, kad vyraujančiose euroskeptikų bendruomenėse, visų pirma tose, kuriose kartu skleidžiamos aršios politinės pažiūros, gali kilti rimtų problemų, ir primygtinai ragina ES ir valstybes nares skatinti aktyvų ES piliečių dalyvavimą ES reikaluose, ypač tarp jaunuolių, kad jie galėtų išreikšti savo nuomonę demokratiniais kanalais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia svarbų pilietinio švietimo ir kultūrų dialogo vaidmenį didinant ES piliečių informuotumą apie jų politinį dalyvavimą; ragina šviesti ES piliečius apie jų teises; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad nauji asmens duomenų rinkimo ir tvarkymo būdai, skirti elgsenai nuspėti ir ja manipuliuoti, daro vis didesnį poveikį milijardų žmonių pagrindinėms teisėms ES ir visame pasaulyje, visų pirma teisėms į privatumą, duomenų apsaugą, informaciją ir žiniasklaidos laisvę bei pliuralizmą; tuo atžvilgiu primygtinai ragina privačius subjektus ir kompetentingas institucijas užtikrinti visapusišką ES duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktų taikymą ir užtikrinti, kad asmenys suprastų, kada, kaip ir kokiais tikslais tvarkomi jų asmens duomenys ir kaip jie gali prieštarauti duomenų tvarkymui ir teikti skundus, kad būtų apsaugota jų teisė į asmens duomenų apsaugą ir privatumą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Europos Komisiją pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, nepanaikinusias įstatymų, kuriais įgyvendinama negaliojanti Duomenų saugojimo direktyva, ir nesuderinusias jų su ESTT praktika (65); |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į galimas grėsmes pagrindinėms laisvėms ir saugumui naudojant naujas technologijas, visų pirma dirbtinio intelekto (DI) sistemas, įskaitant pavojų, susijusį su teise į asmens duomenų apsaugą ir privatumą, bioetikos klausimais, susijusiais su DI naudojimu sveikatos priežiūros srityje, galima tiesiogine ir netiesiogine diskriminacija bei šališkumu – dėl to gali sustiprėti išankstinis nusistatymas ir marginalizacija ir gali būti skleidžiama dezinformacija; atkreipia dėmesį į tai, kad šališkumas duomenų rinkiniuose, taip pat kuriant ir naudojant šias sistemas, gali lemti šališkus rezultatus, visų pirma kai juos naudoja teisėsaugos institucijos, dėl to šiose sistemose gali būti atkurtas egzistuojantis visuomenės, asmeninis ir kitų formų šališkumas ir gali būti sudarytos sąlygos diskriminacijai dėl socialinės ar ekonominės padėties, etninės kilmės, rasės, seksualinės orientacijos, lyties, negalios ar kitų veiksnių; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą, reikia numatyti tolesnes apsaugos priemones privatumui ir duomenų apsaugai užtikrinti ir kad turi būti apsvarstytas bet koks poveikis pagrindinėms teisėms; ragina ES institucijas ir valstybes nares spręsti besiformuojančią skaitmeninės atskirties problemą, visų pirma viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų srityse; pabrėžia, kad pagyvenę žmonės ir palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturintys asmenys yra labiausiai skaitmeninės atskirties paveiktos grupės; pabrėžia, kad požiūris į DI turėtų būti orientuotas į žmogų ir jo laikantis turėtų būti užtikrinta, jog kuriant, diegiant, naudojant ir stebint DI sistemas būtų remiamasi žmogaus vertybėmis, užtikrinant pagrindinių teisių, nustatytų Sutartyse ir Chartijoje, laikymąsi; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl suderinto Europos požiūrio į DI, remiantis Patikimo dirbtinio intelekto etikos gairėmis, kurias parengė Komisijos aukšto lygio ekspertų grupė dirbtinio intelekto klausimais (AI HLEG); |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina iniciatyvas ir veiksmus, kuriais siekiama sustiprinti valstybių narių bendradarbiavimą saugumo srityje ir nustatyti veiksmingą ES atsaką į terorizmą ir saugumo grėsmes Europos Sąjungoje; primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti ir pagerinti keitimąsi informacija tarpusavyje ir su ES teisingumo ir vidaus reikalų agentūromis; pabrėžia, kad kovojant su terorizmu svarbu gerbti pagrindines teises; pabrėžia, jog svarbu, kad žvalgybos tarnybų priežiūros mechanizmai atitiktų Chartijos ir EŽTK nuostatas; ragina susijusias institucijas suteikti apsaugos priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias bet kokiai tolesnei viktimizacijai, kurią lemia nukentėjusiųjų atvaizdų žeminimas ir išpuoliai prieš juos socialiniuose sektoriuose, susijusiuose su užpuoliku; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad kovos su diskriminacija teisės aktai išlieka pagrindine bet kurios strategijos, kuria siekiama užkirsti kelią radikalėjimui ir sudaryti deradikalizacijos sąlygas tiems, kurie jau yra ekstremistinių organizacijų nariai, dalimi; kartoja, kad valstybės narės, nuolat padedamos Komisijos, turi dėti daugiau pastangų, kad užkirstų kelią radikalėjimui ir smurtiniam ekstremizmui skatindamos Europos vertybes, toleranciją ir bendruomeniškumą; |
| --- | --- |

35.

Pagrindinės migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių teisės

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti 2019 m. birželio mėn. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro rekomendaciją „Išgelbėtos gyvybės. Saugomos teisės. Šalinant pabėgėlių ir migrantų apsaugos Viduržemio jūroje trūkumus“ (angl. Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean); pakartoja, kad saugūs ir teisėti migracijos būdai yra geriausia priemonė siekiant išvengti žmonių žūčių; primygtinai ragina valstybes nares aktyviau taikyti perkėlimo priemones, sukurti humanitarinius koridorius į ES ir sudaryti galimybę prieglobsčio prašytojams prašyti išduoti humanitarines vizas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad svarbu griežtai valdyti ES išorės sienas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat gaunamų pranešimų apie teisėsaugos pareigūnų smurtinius veiksmus kai kuriose valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti šį klausimą ir imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, kad tokios politikos priemonės ir praktika būtų panaikintos, be kita ko, užtikrinant nepriklausomą sienų kontrolės veiklos stebėseną, kurią vykdytų esamos nacionalinės žmogaus teisių institucijos (ombudsmeno institucijos, nacionalinės žmogaus teisių institucijos, nacionaliniai prevenciniai mechanizmai), remiamos ES ir tarptautinių organų (Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras, Europos komitetas prieš kankinimą, Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija ir Pagrindinių teisių agentūra), ir užtikrinant, kad ES finansavimas nebūtų naudojamas vykdant pagrindinių teisių pažeidimus; ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis tarptautinės ir ES teisės, taip pat Chartijos, kad būtų užtikrinta plati sistema, pagal kurią būtų sudaromos sąlygos tvarkingai migracijai ir išvengiama, kad migrantai naudotųsi neteisėtos migracijos kanalais; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės patvirtino įstatymus, politikos priemones ir praktiką, kuriais kenkiama veiksmingai pabėgėlių, prieglobsčio prašytojų ir migrantų žmogaus teisių apsaugai sausumoje ir jūroje; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares savo migracijos ir prieglobsčio politikoje didžiausią dėmesį skirti migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių žmogaus teisėms bei atsakomybės pasidalijimo principui; reiškia didelį susirūpinimą dėl humanitarinės padėties migrantų antplūdžio vietose; ragina Komisiją pasiūlyti skubų sprendimą, kaip išspręsti akivaizdžius žmogaus teisių pažeidimų atvejus pabėgėlių ir migrantų priėmimo centruose Europos teritorijoje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad gyvybių gelbėjimas yra teisinė pareiga pagal tarptautinę ir ES teisę; smerkia kai kuriose valstybėse narėse pradėtą vykdyti pilietinės visuomenės organizacijų ir asmenų bauginimą, areštus ir baudžiamuosius procesus prieš juos už tai, kad jie migrantams, kurių gyvybei gresia pavojus, suteikė humanitarinę pagalbą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad humanitarinės pagalbos veiksmai nebūtų kriminalizuojami pagal JT protokolą dėl neteisėto migrantų įvežimo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad dokumentų neturintys migrantai, nepaisant to, koks yra jų teisinis ar administracinis statusas, turėtų galėti visapusiškai pasinaudoti savo svarbiausiomis pagrindinėmis teisėmis; primena, kad moterys ir vaikai gali būti priversti imtis seksualinės veiklos siekdami įgyti apsaugą ar pagrindinę paramą, kad išgyventų, ir kad taip dažnai vyksta dėl to, jog esama trūkumų teikiant pagalbą, registracijos sistemų bei vaiko interesų principo laikymosi trūkumų, dėl išskirtų šeimų arba dėl to, kad nėra saugių ir teisėtų kelių patekti į ES; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad vaikai sudaro beveik trečdalį prieglobsčio prašytojų ir todėl jie yra ypač pažeidžiami; ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią tam, kad nelydimi nepilnamečiai taptų prekybos žmonėmis ir seksualinio išnaudojimo aukomis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina ES ir valstybes nares skirti pakankamai išteklių, kad būtų suardytas prekybos žmonėmis tinklų ir neteisėto žmonių gabenimo verslo modelis, dėl kurio pažeidžiamiausios grupės, kaip antai vaikai ir moterys, paprastai atsiduria gyvybei pavojingose situacijose, ir daug žmonių būtų apsaugota nuo pavojaus leistis pavojingais ir nekontroliuojamais migracijos maršrutais, kur jie negalės naudotis oficialia prieglobsčio suteikimo tvarka; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pakartoja, kad vaikų imigrantų sulaikymas niekada neatitinka vaiko interesų pagal Niujorko deklaraciją dėl pabėgėlių ir migrantų; ragina ES ir valstybes nares imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų nutrauktas vaikų sulaikymas, ypač atsižvelgiant į migraciją visoje ES, ir parengti sulaikymui alternatyvias bendruomenines priemones, taip pat pirmenybę teikti integracijai, švietimui ir psichologinei pagalbai; pabrėžia, kad nelydimas vaikas yra pirmiausia vaikas, kuriam gali grėsti pavojus, ir kad, valstybėms narėms ir Europos Sąjungai sprendžiant su tokiais vaikais susijusius klausimus, visų pirma turi būti vadovaujamasi vaiko apsaugos, o ne migracijos politikos nuostatomis, taip paisant pagrindinio vaiko interesų apsaugos principo; |
| --- | --- |

44.

Teisinė valstybė ir kova su korupcija

| 45. | dar kartą pažymi, kad korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai, teisinės valstybės principui ir vienodam požiūriui į visus piliečius; pabrėžia korupcijos ir pagrindinių teisių pažeidimų ryšį keliose srityse, pvz., teisminių institucijų nepriklausomumo, žiniasklaidos laisvės ir žurnalistų bei informatorių žodžio laisvės, sulaikymo įstaigų, galimybės naudotis socialinėmis teisėmis arba prekybos žmonėmis srityse (66); |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina ES institucijas ir valstybes nares ryžtingai kovoti su korupcija ir parengti veiksmingas korupcijos prevencijos, kovos su ja ir sankcijų skyrimo, taip pat kovos su sukčiavimu priemones ir vykdyti reguliarią viešųjų lėšų panaudojimo stebėseną; ragina Komisiją nedelsiant vėl vykdyti savo metinę kovos su korupcija stebėseną ir ataskaitų teikimą, atsižvelgiant į ES institucijas ir valstybes nares; ragina visas valstybes nares laikytis Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) rekomendacijų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad visų pirma korupcija sudaro sąlygas organizuotam nusikalstamumui; griežtai smerkia tai, kad išaugo prekybos žmonėmis mastas, ir primygtinai ragina valstybes nares bei ES institucijas stiprinti bendradarbiavimą ir aktyviau kovoti su organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | dar kartą patvirtina, jog Parlamentas pritaria tam, kad būtų sparčiai įsteigta veiksminga, nepriklausoma ir visu pajėgumu veikianti Europos prokuratūra, siekiant stiprinti kovą su sukčiavimu Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad teisinė valstybė yra demokratijos pagrindas, ja palaikomas valdžių atskyrimas, užtikrinama atskaitomybė, prisidedama prie pasitikėjimo viešosiomis institucijomis ir garantuojami teisėtumo, teisinio tikrumo, vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo, teisminių institucijų nepriklausomumo, nešališkumo ir lygybės prieš įstatymą principai; pabrėžia, kad teisinės valstybės principas ir ypač teisminių institucijų nepriklausomumas yra nepaprastai svarbūs siekiant užtikrinti piliečių galimybę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Chartijos 47 straipsnį įgyvendinant pagrindinę teisę į veiksmingą teisinę gynybą būtina užtikrinti galimybę kreiptis į nepriklausomą teismą; pabrėžia, kad politinė įtaka, daroma teisminėms institucijoms, arba jų kontrolė ir panašios kliūtys užtikrinant atskirų teisėjų nepriklausomumą dažnai lėmė tai, kad teisminės institucijos negalėjo atlikti savo nepriklausomo tikrintojo vaidmens nustatant, ar vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios vyriausybinės institucijos savavališkai naudojasi valdžia; smerkia teismų sistemos naudojimą politiniais tikslais, kuriais siekiama pakenkti politiniams oponentams, paneigti jų nuomonę ir juos nutildyti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena esminį teisinės valstybės ir pagrindinių teisių ryšį ir poreikį didinti informuotumą apie ES sutarties 2 straipsnyje bei Chartijoje įtvirtintas vertybes teikiant informaciją apie piliečių teises; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kategoriškai smerkia kai kurių valstybių narių vyriausybių pastangas silpninti valdžių atskyrimą ir teisminių institucijų nepriklausomumą; reiškia didelį susirūpinimą, visų pirma, dėl sprendimų, kuriais kvestionuojama Europos teisės viršenybė, ir ragina Komisiją panaudoti visas įmanomas priemones kovojant su šiais išpuoliais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją, vykdant savo paskelbtą teisinės valstybės peržiūros ciklą, laiku imtis priemonių dėl visų ES sutarties 2 straipsnio pažeidimų, ypač susijusių su pagrindinėmis teisėmis; pakartoja, kad būtinas ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmas, kurį pasiūlė Parlamentas, įskaitant metinę nepriklausomą, įrodymais pagrįstą ir nediskriminacinę apžvalgą, kurioje būtų įvertinta, kaip visos valstybės narės laikosi ES sutarties 2 straipsnio; pabrėžia, kad dėl ES sutarties 2 straipsnio pažeidimų daromas neigiamas poveikis valstybių narių tarpusavio pasitikėjimui ir kenkiama tarpvalstybiniam teisminiam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

52.

| 53. | apgailestauja dėl to, kad vykdant procedūras pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį nedaroma pažangos Taryboje, nors Komisijos, JT, ESBO ir Europos Tarybos ataskaitose ir pareiškimuose nurodoma, jog padėtis atitinkamose valstybėse narėse pablogėjo; ragina Tarybą, vykstant klausymų procedūrai pagal 7 straipsnio 1 dalį, atsižvelgti į pagrindinių teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėtį; primena, kad negalima neatsižvelgti į Europos Parlamento nuomonę vykstant šiems klausymams; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją ir Tarybą visapusiškai pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, siekiant pašalinti rimtų teisinės valstybės principo pažeidimų riziką, ir toliau tęsti pagal 7 straipsnį vykdomas procedūras; pabrėžia, kad neveiksmingi ES veiksmai, kurių imamasi pagrindinėms teisėms apsaugoti, kelia pavojų visai ES teisei ir ja grindžiamoms piliečių teisėms bei silpnina ES patikimumą; |
| --- | --- |

54.

Kalėjimo sąlygos

| 55. | yra sunerimęs dėl standartų neatitinkančių kalėjimo sąlygų tam tikrose valstybėse narėse; ragina valstybes nares laikytis sulaikymo taisyklių, grindžiamų tarptautinės teisės priemonėmis ir Europos Tarybos standartais; primena, kad kardomasis kalinimas yra išimtinė priemonė, naudotina tik tais atvejais, kai tai yra griežtai būtina, proporcinga ir kuo trumpesnį laiką, ir apgailestauja dėl nuolatinio perteklinio kardomojo kalinimo naudojimo, netaikant alternatyvių priemonių, nesusijusių su laisvės atėmimu; primena, kad pažeidžiamos kalinių grupės, pvz., moterys, nepilnamečiai, etninės mažumos, LGBTI kaliniai, kaliniai, turintys psichikos sveikatos priežiūros poreikių arba sunkiai sergantys kaliniai, turi ypatingų poreikių, į kuriuos reikia atsižvelgti; ragina Komisiją patvirtinti bendrus ES standartus dėl kalėjimo sąlygų siekiant apsaugoti kalinių teises ir propaguoti sulaikymo standartus ES; |
| --- | --- |

55.

ES prisijungimas prie EŽTK

| 56. | primena ES sutarties 6 straipsnyje nustatytą pareigą prisijungti prie EŽTK; ragina Komisiją imtis būtinų veiksmų siekiant panaikinti teisines kliūtis, trukdančias užbaigti prisijungimo procesą, ir pateikti naują ES prisijungimo prie EŽTK sutarties projektą; mano, kad pabaigus šį procesą bus numatyta daugiau galimybių apsaugoti ES piliečių ir gyventojų pagrindines teises ir atsiras dar viena žmogaus teisių užtikrinimo priemonė, t. y. galimybė pateikti skundą EŽTT dėl ES institucijų arba valstybių narių priimtu aktu įgyvendinant ES teisę padaryto žmogaus teisių pažeidimo, patenkančio į EŽTK kompetencijos sritį; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(3)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(4)  OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

(5)  OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId =en&newsId=9378

(7)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=27678&lang=en

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0350.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0033.

(10)  OL L 186, 2019 7 11, p. 105.

(11)  OL L 188, 2019 7 12, p. 79.

(12)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(13)  https://rm.coe.int/8th-/168094b073

(14)  https://www.coe.int/en/web/anti-human-trafficking/country-monitoring-work

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=LT

(16)  OL C 58, 2018 2 15, p. 9.

(17)  OL C 118, 2020 4 8, p. 130.

(18)  OL C 41, 2020 2 6, p. 41.

(19)  https://rm.coe.int/lives-saved-rights-protected-bridging-the-protection-gap-for-refugees-/168094eb87

(20)  https://fra.europa.eu/en/publication/2019/2019-update-ngo-ships-involved-search-and-rescue-mediterranean-and-criminal

(21)  OL C 346, 2018 9 27, p. 94.

(22)  OL C 307, 2018 8 30, p. 183.

(23)  OL C 328, 2016 9 6, p. 4.

(24)  OL C 346, 2018 9 27, p. 171.

(25)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0075.

(26)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0229.

(27)  OL C 41, 2020 2 6, p. 64.

(28)  OL C 463, 2018 12 21, p. 21.

(29)  OL C 101, 2018 3 16, p. 138.

(30)  OL C 345, 2020 10 16, p. 58.

(31)  OL C 345, 2020 10 16, p. 22.

(32)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0251.

(33)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0349.

(34)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0128.

(35)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0127.

(36)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0239.

(37)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0058.

(38)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0066.

(39)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0111.

(40)  OL L 167, 2018 7 4, p. 28.

(41)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0101.

(42)  OL C 76, 2020 3 9, p. 114.

(43)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0014.

(44)  Paraiška Nr. 141165/16, 2019 m. birželio 13 d. sprendimas.

(45)  https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-shd-and-others-v-greece-austria-croatia-hungary-northern-macedonia-serbia-and-slovenia

(46)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d

(47)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-EN.asp?fileid=28074&lang=en

(48)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0080.

(49)  Europos Komisija, 2018 m. ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaita: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/784b02a4-a1f2-11e9-9d01-01aa75ed71a1/language-en

(50)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2018 m. pagrindinių teisių ataskaita ir 2019 m. pagrindinių teisių ataskaita.

(51)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-frf-2018-chair-statement_en.pdf

(52)  https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/20190390_mh0419039enn_pdf.pdf

(53)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/living-in-a-clean-environment-a-neglected-human-rights-concern-for-all-of-us

(54)  http://www.assembly.coe.int/LifeRay/EGA/Pdf/TextesProvisoires/2019/20190912-ObstetricalViolence-EN.pdf

(55)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-eu-minorities-survey-muslims-selected-findings_en.pdf

(56)  Lenkijoje nustatytos zonos be LGBTI asmenų (https://atlasnienawisci.pl/).

(57)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/the-right-to-affordable-housing-europe-s-neglected-duty

(58)  https://www.feantsa.org/download/full-report-en1029873431323901915.pdf

(59)  https://rm.coe.int/annual-report-2018-democracy-in-danger-threats-and-attacks-media-freed/1680926453

(60)  Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras, „Mažėjanti taikių susirinkimų laisvės erdvė“ (angl. Shrinking space for freedom of peaceful assembly), Europos Taryba, Strasbūras, 2019 m.

(61)  https://www.iom.int/news/iom-mediterranean-arrivals-reach-110699-2019-deaths-reach-1283-world-deaths-fall

(62)  Taip pat žr. prievoles, numatytas 1974 m. Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS), 1979 m. Tarptautinėje jūrų paieškos ir gelbėjimo konvencijoje ir 1989 m. Tarptautinėje konvencijoje dėl gelbėjimo.

(63)  1988 m. gegužės 24 d. EŽTT sprendimo Müller ir kt. prieš Šveicariją 27, 33 punktai; 1999 m. liepos 8 d. EŽTT sprendimas Karatas prieš Turkiją; 2007 m. spalio 22 d. EŽTT sprendimas Lindon, Otchakovsky-Laurens ir July prieš Prancūziją.

(64)  OL L 53, 2007 2 22, p. 1.

(65)  Sujungtos bylos C-203/15 ir C-698/15 –Tele2 Sverige, bei sujungtos bylos C-293/12 ir C-594/12 – Digital Rights Ireland.

(66)  https://rm.coe.int/factsheet-human-rights-and-corruption/16808d9c83

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/126

---

P9_TA(2020)0329

Blogėjanti žmogaus teisių padėtis Alžyre, ypač žurnalisto Khaledo Drareni atvejis

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Alžyre, ypač žurnalisto Khaledo Drareni atvejo (2020/2880(RSP))

(2021/C 425/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Alžyro, visų pirma į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl laisvių padėties Alžyre (1) ir 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl darbuotojų ir žmogaus teisių aktyvistų įkalinimo Alžyre (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Alžyro, visų pirma į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl laisvių padėties Alžyre (1) ir 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl darbuotojų ir žmogaus teisių aktyvistų įkalinimo Alžyre (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 15 d. ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2019 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 15 d. ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2019 m.,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės teisininkų komisijos 2020 m. spalio mėn. paskelbtą informacinį dokumentą „Ydingas ir netinkamas Alžyro konstitucijos keitimo procesas“ (angl. Flawed and inadequate: Algeria’s Constitutional Amendment Process), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės teisininkų komisijos 2020 m. spalio mėn. paskelbtą informacinį dokumentą „Ydingas ir netinkamas Alžyro konstitucijos keitimo procesas“ (angl. Flawed and inadequate: Algeria’s Constitutional Amendment Process),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 29 d. bendrą laišką, kurį pasirašė 31 vietos, regioninė ir tarptautinė pilietinės visuomenės organizacija ir kuriame smerkiamos prieš Alžyro pilietinę visuomenę vykdomos represijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 29 d. bendrą laišką, kurį pasirašė 31 vietos, regioninė ir tarptautinė pilietinės visuomenės organizacija ir kuriame smerkiamos prieš Alžyro pilietinę visuomenę vykdomos represijos,

| — | atsižvelgdamas į keturis pranešimus dėl savavališkų ir smurtinių sulaikymų, nesąžiningo bylos nagrinėjimo ir represalijų, nukreiptų prieš žmogaus teisių gynėjus ir taikius aktyvistus, kuriuos 2020 m. kovo 30 d.–rugsėjo 16 d. laikotarpiu Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos įgaliotieji ekspertai nusiuntė Alžyro vyriausybei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keturis pranešimus dėl savavališkų ir smurtinių sulaikymų, nesąžiningo bylos nagrinėjimo ir represalijų, nukreiptų prieš žmogaus teisių gynėjus ir taikius aktyvistus, kuriuos 2020 m. kovo 30 d.–rugsėjo 16 d. laikotarpiu Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos įgaliotieji ekspertai nusiuntė Alžyro vyriausybei,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Alžyro asociacijos susitarimą, ypač į jo 2 straipsnį, kuriame nustatyta, kad pagarba demokratijos principams ir pagrindinėms žmogaus teisėms turi būti esminis susitarimo elementas ir daryti poveikį susitarimo šalių vidaus ir tarptautinei politikai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Alžyro asociacijos susitarimą, ypač į jo 2 straipsnį, kuriame nustatyta, kad pagarba demokratijos principams ir pagrindinėms žmogaus teisėms turi būti esminis susitarimo elementas ir daryti poveikį susitarimo šalių vidaus ir tarptautinei politikai,

| — | atsižvelgdamas į 11-ąją ES ir Alžyro asociacijos tarybą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 11-ąją ES ir Alžyro asociacijos tarybą,

| — | atsižvelgdamas į bendrus partnerystės prioritetus, kuriuos Alžyras ir Europos Sąjunga patvirtino pagal persvarstytą Europos kaimynystės politiką 2017 m. kovo 13 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus partnerystės prioritetus, kuriuos Alžyras ir Europos Sąjunga patvirtino pagal persvarstytą Europos kaimynystės politiką 2017 m. kovo 13 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl 2020–2024 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje, visų pirma į šiame plane numatytą ES žmogaus teisių gynėjų mechanizmą, sukurtą siekiant apsaugoti ir remti žurnalistus bei žiniasklaidos darbuotojus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl 2020–2024 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje, visų pirma į šiame plane numatytą ES žmogaus teisių gynėjų mechanizmą, sukurtą siekiant apsaugoti ir remti žurnalistus bei žiniasklaidos darbuotojus,

| — | atsižvelgdamas į Alžyro baudžiamąjį kodeksą, visų pirma į jo 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a straipsnius, 144a straipsnio 2 dalį, 146 ir 196a straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Alžyro baudžiamąjį kodeksą, visų pirma į jo 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a straipsnius, 144a straipsnio 2 dalį, 146 ir 196a straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, ES gaires dėl mirties bausmės, ES gaires dėl kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu, taip pat ES gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime ir į ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, ES gaires dėl mirties bausmės, ES gaires dėl kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu, taip pat ES gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime ir į ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą (UNCAT) ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos visus keturis ratifikavo ES valstybės narės ir Alžyras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą (UNCAT) ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos visus keturis ratifikavo ES valstybės narės ir Alžyras,

| — | atsižvelgdamas į JT darbo grupės savavališko sulaikymo klausimais (WGAD) patvirtintą nuomonę Nr. 7/2020 dėl Fadelo Breikos sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darbo grupės savavališko sulaikymo klausimais (WGAD) patvirtintą nuomonę Nr. 7/2020 dėl Fadelo Breikos sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 21–22 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 36-ojoje sesijoje priimtą trečiąjį visuotinį periodinį vertinimą dėl Alžyro, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 21–22 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 36-ojoje sesijoje priimtą trečiąjį visuotinį periodinį vertinimą dėl Alžyro,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ parengtą 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ parengtą 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2019 m. vasario mėn. pradžioje Alžyre, reaguojant į galimybę, kad tuometinis Prezidentas Abdelaziz Bouteflika liks poste penktąją kadenciją, kilo precedento neturintis protestų judėjimas („Hirak“); kadangi visoje šalyje nuolat penktadieniais ir antradieniais vyko taikios demonstracijos, kuriose buvo protestuojama prieš vyriausybės korupciją ir raginama sukurti pilietinę valstybę, užtikrinti teismų nepriklausomą, demokratines reformas, skaidrumą ir įtraukią pasirengimo laisviems rinkimams sistemą, ir šios demonstracijos vyko visus metus, be kita ko, rinkimų proceso metu; kadangi šios reikšmingos savaitinės demonstracijos dėl COVID-19 pandemijos buvo 2020 m. kovo mėn. savanoriškai nutrauktos, nors protestų judėjimas toliau vyko socialiniuose tinkluose; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2019 m. vasario mėn. pradžioje Alžyre, reaguojant į galimybę, kad tuometinis Prezidentas Abdelaziz Bouteflika liks poste penktąją kadenciją, kilo precedento neturintis protestų judėjimas („Hirak“); kadangi visoje šalyje nuolat penktadieniais ir antradieniais vyko taikios demonstracijos, kuriose buvo protestuojama prieš vyriausybės korupciją ir raginama sukurti pilietinę valstybę, užtikrinti teismų nepriklausomą, demokratines reformas, skaidrumą ir įtraukią pasirengimo laisviems rinkimams sistemą, ir šios demonstracijos vyko visus metus, be kita ko, rinkimų proceso metu; kadangi šios reikšmingos savaitinės demonstracijos dėl COVID-19 pandemijos buvo 2020 m. kovo mėn. savanoriškai nutrauktos, nors protestų judėjimas toliau vyko socialiniuose tinkluose;

| B. | kadangi po to, kai 2019 m. balandžio 2 d., reaguodamas į judėjimą „Hirak“, atsistatydino Prezidentas A. Bouteflika ir vėliau du kartus buvo atidėti rinkimai karinei vadovybei atliekant svarbų vaidmenį, Alžyre 2019 m. gruodžio 12 d. įvyko prezidento rinkimai ir buvęs Ministras Pirmininkas Abdelmadjid Tebboune tapo prezidentu; kadangi judėjimas „Hirak“ pasmerkė į sąrašą įrašytus kandidatus dėl jų ryšių su buvusia administracija ir boikotavo rinkimus, kuriuose oficialus rinkėjų aktyvumas buvo mažesnis nei 40 proc. |
| --- | --- |

B.

kadangi po to, kai 2019 m. balandžio 2 d., reaguodamas į judėjimą „Hirak“, atsistatydino Prezidentas A. Bouteflika ir vėliau du kartus buvo atidėti rinkimai karinei vadovybei atliekant svarbų vaidmenį, Alžyre 2019 m. gruodžio 12 d. įvyko prezidento rinkimai ir buvęs Ministras Pirmininkas Abdelmadjid Tebboune tapo prezidentu; kadangi judėjimas „Hirak“ pasmerkė į sąrašą įrašytus kandidatus dėl jų ryšių su buvusia administracija ir boikotavo rinkimus, kuriuose oficialus rinkėjų aktyvumas buvo mažesnis nei 40 proc.

| C. | kadangi nuo 2019 m. vasaros išaugo taikių judėjimo „Hirak“ ir profesinių sąjungų aktyvistų, taip pat žurnalistų politinio arešto ir savavališko sulaikymo atvejų skaičius, pažeidžiant pagrindines teises į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą teisinį procesą; kadangi nepaisant to, kad oficialiai A. Bouteflikos vyriausybės kadencija baigėsi, nepriklausoma žiniasklaida, kuri dažnai kaltinama bendradarbiavimu su užsienio valstybėmis kenkiant nacionaliniam saugumui, toliau patiria vis griežtesnę cenzūrą, teismo procesus ir bausmes; kadangi saugumo apribojimai, nustatyti kovojant su COVID-19 pandemija, padėjo sugriežtinti kontrolę ir valdžios institucijos jais naudojasi siekdamos dar labiau suvaržyti pilietinę erdvę, apriboti taikų pasipriešinimą ir trukdyti naudotis žodžio bei saviraiškos laisve; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2019 m. vasaros išaugo taikių judėjimo „Hirak“ ir profesinių sąjungų aktyvistų, taip pat žurnalistų politinio arešto ir savavališko sulaikymo atvejų skaičius, pažeidžiant pagrindines teises į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą teisinį procesą; kadangi nepaisant to, kad oficialiai A. Bouteflikos vyriausybės kadencija baigėsi, nepriklausoma žiniasklaida, kuri dažnai kaltinama bendradarbiavimu su užsienio valstybėmis kenkiant nacionaliniam saugumui, toliau patiria vis griežtesnę cenzūrą, teismo procesus ir bausmes; kadangi saugumo apribojimai, nustatyti kovojant su COVID-19 pandemija, padėjo sugriežtinti kontrolę ir valdžios institucijos jais naudojasi siekdamos dar labiau suvaržyti pilietinę erdvę, apriboti taikų pasipriešinimą ir trukdyti naudotis žodžio bei saviraiškos laisve;

| D. | kadangi, atsižvelgiant į šiuo metu Alžyre vykdomas represijas, vis dažniau pranešama apie tariamus kankinimus policijos nuovadose ir Vidaus saugumo generaliniame direktorate Alžyro mieste, pavyzdžiui, turint mintyje kalinio Walido Nekkiche atvejį; |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į šiuo metu Alžyre vykdomas represijas, vis dažniau pranešama apie tariamus kankinimus policijos nuovadose ir Vidaus saugumo generaliniame direktorate Alžyro mieste, pavyzdžiui, turint mintyje kalinio Walido Nekkiche atvejį;

| E. | kadangi 2020 m. kovo 30 d.–balandžio 16 d. laikotarpiu JT įgaliotieji ekspertai nusiuntė Alžyro vyriausybei tris pranešimus dėl savavališkų ir smurtinių sulaikymų, nesąžiningo bylos nagrinėjimo ir represalijų, nukreiptų prieš žmogaus teisių gynėjus ir taikius aktyvistus, o ketvirtasis pranešimas dėl Mohamedo Khaledo Drareni išsiųstas 2020 m. rugpjūčio 27 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2020 m. kovo 30 d.–balandžio 16 d. laikotarpiu JT įgaliotieji ekspertai nusiuntė Alžyro vyriausybei tris pranešimus dėl savavališkų ir smurtinių sulaikymų, nesąžiningo bylos nagrinėjimo ir represalijų, nukreiptų prieš žmogaus teisių gynėjus ir taikius aktyvistus, o ketvirtasis pranešimas dėl Mohamedo Khaledo Drareni išsiųstas 2020 m. rugpjūčio 27 d.;

| F. | kadangi Mohamed Khaled Drareni – kanalo „TV5 Monde“ žurnalistas, organizacijos „Žurnalistai be sienų“ atstovas ir naujienų interneto svetainės „Casbah Tribune“ direktorius – 2020 m. rugpjūčio mėn. buvo nuteistas trejų metų laisvės atėmimo bausme ir jam skirta 50 000 Alžyro dinarų bauda už tai, kad filmavo policiją, puolančią demonstrantus Alžyro mieste. kadangi oficialiai jis apkaltintas neginkluoto susirinkimo kurstymu ir kenkimu nacionalinės teritorijos vientisumui; kadangi pateikus apeliacinį skundą 2020 m. rugsėjo 15 d. jo bausmė buvo sutrumpinta iki dvejų metų; kadangi 2020 m. rugsėjo 16 d. specialieji pranešėjai ir JT įgaliotųjų ekspertų darbo grupė kuo griežčiausiai pasmerkė jam skirtą laisvės atėmimo bausmę, ragino Alžyro valdžios institucijas užtikrinti, kad jis būtų nedelsiant paleistas, ir apibūdino jo nuosprendį kaip akivaizdų saviraiškos ir taikių susirinkimų bei asociacijų laisvių pažeidimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Mohamed Khaled Drareni – kanalo „TV5 Monde“ žurnalistas, organizacijos „Žurnalistai be sienų“ atstovas ir naujienų interneto svetainės „Casbah Tribune“ direktorius – 2020 m. rugpjūčio mėn. buvo nuteistas trejų metų laisvės atėmimo bausme ir jam skirta 50 000 Alžyro dinarų bauda už tai, kad filmavo policiją, puolančią demonstrantus Alžyro mieste. kadangi oficialiai jis apkaltintas neginkluoto susirinkimo kurstymu ir kenkimu nacionalinės teritorijos vientisumui; kadangi pateikus apeliacinį skundą 2020 m. rugsėjo 15 d. jo bausmė buvo sutrumpinta iki dvejų metų; kadangi 2020 m. rugsėjo 16 d. specialieji pranešėjai ir JT įgaliotųjų ekspertų darbo grupė kuo griežčiausiai pasmerkė jam skirtą laisvės atėmimo bausmę, ragino Alžyro valdžios institucijas užtikrinti, kad jis būtų nedelsiant paleistas, ir apibūdino jo nuosprendį kaip akivaizdų saviraiškos ir taikių susirinkimų bei asociacijų laisvių pažeidimą;

| G. | kadangi Mohamed Khaled Drareni pranešimus apie du kartus per savaitę vykstančius judėjimo „Hirak“ protestus rengė nuo 2019 m. vasario mėn. pradžios; kadangi dėl to, kad jis parodė, kaip Alžyro vyriausybė žiauriai susidorojo su taikaus susirinkimo teise ir saviraiškos laisve besinaudojančiais asmenimis, prieš paskelbiant jam nuosprendį, jis buvo tris kartus, t. y. 2019 m. gegužės 14 d., 2019 m. rugpjūčio 9 d. ir 2020 m. sausio 9 d., sulaikytas, apklaustas ir bauginamas dėl savo pranešimų apie judėjimo „Hirak“ protestus, taip pat du kartus vyriausybės pareigūnai bandė jį papirkti; kadangi jam buvo pasakyta, kad jo paskutinis sulaikymas buvo galutinis įspėjimas prieš jo perdavimą teismų sistemai; kadangi 2020 m. kovo 7 d. Mohamed Khaled Drareni buvo areštuotas judėjimo „Hirak“ protesto metu; kadangi 2020 m. kovo 10 d. M. K. Drareni buvo paleistas į laisvę, tačiau 2020 m. kovo 27 d. buvo vėl sulaikytas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Mohamed Khaled Drareni pranešimus apie du kartus per savaitę vykstančius judėjimo „Hirak“ protestus rengė nuo 2019 m. vasario mėn. pradžios; kadangi dėl to, kad jis parodė, kaip Alžyro vyriausybė žiauriai susidorojo su taikaus susirinkimo teise ir saviraiškos laisve besinaudojančiais asmenimis, prieš paskelbiant jam nuosprendį, jis buvo tris kartus, t. y. 2019 m. gegužės 14 d., 2019 m. rugpjūčio 9 d. ir 2020 m. sausio 9 d., sulaikytas, apklaustas ir bauginamas dėl savo pranešimų apie judėjimo „Hirak“ protestus, taip pat du kartus vyriausybės pareigūnai bandė jį papirkti; kadangi jam buvo pasakyta, kad jo paskutinis sulaikymas buvo galutinis įspėjimas prieš jo perdavimą teismų sistemai; kadangi 2020 m. kovo 7 d. Mohamed Khaled Drareni buvo areštuotas judėjimo „Hirak“ protesto metu; kadangi 2020 m. kovo 10 d. M. K. Drareni buvo paleistas į laisvę, tačiau 2020 m. kovo 27 d. buvo vėl sulaikytas;

| H. | kadangi jo pirmojo sulaikymo dieną buvo įkalinta daugiau kaip 20 kitų taikių demonstrantų; kadangi du iš suimtųjų buvo sulaikyti už tai, kad mojavo vėliava su amazigų emblema; kadangi amazigų vėliava plačiai naudojama „Hirak“ protestuose; kadangi generolas Ahmed Gaid Salah 2019 m. birželio mėn. uždraudė naudoti šią vėliavą; kadangi pastaraisiais mėnesiais buvę režimo pareigūnai pradėjo šmeižto kampaniją prieš daugumos amazigų kabilų regiono gyventojus, dėl kurios judėjime „Hirak“ gali atsirasti etninis susiskaldymas; kadangi amazigų ir „Hirak“ aktyvistai, įskaitant Yacine Mebarki, ir toliau savavališkai suimami už tai, kad išreiškia skirtingas religines ir politines pažiūras; |
| --- | --- |

H.

kadangi jo pirmojo sulaikymo dieną buvo įkalinta daugiau kaip 20 kitų taikių demonstrantų; kadangi du iš suimtųjų buvo sulaikyti už tai, kad mojavo vėliava su amazigų emblema; kadangi amazigų vėliava plačiai naudojama „Hirak“ protestuose; kadangi generolas Ahmed Gaid Salah 2019 m. birželio mėn. uždraudė naudoti šią vėliavą; kadangi pastaraisiais mėnesiais buvę režimo pareigūnai pradėjo šmeižto kampaniją prieš daugumos amazigų kabilų regiono gyventojus, dėl kurios judėjime „Hirak“ gali atsirasti etninis susiskaldymas; kadangi amazigų ir „Hirak“ aktyvistai, įskaitant Yacine Mebarki, ir toliau savavališkai suimami už tai, kad išreiškia skirtingas religines ir politines pažiūras;

| I. | kadangi „Hirak“ protestais buvo siekiama atsikovoti viešąją erdvę piliečiams; kadangi, visų pirma po to kai judėjimas „Hirak“ judėjimas pradėjo veikti internetu, siekdamas užkirsti kelią COVID-19 plitimui, buvo sugriežtinti saviraiškos laisvės apribojimai ir žurnalistams taikomi apribojimai, visų pirma blokuojant interneto svetaines, cenzūruojant televizijos programas ir sulaikant bei persekiojant žurnalistus, žiniasklaidos vadovus ir protestuotojus, išreiškiančius savo nuomonę socialiniuose tinkluose, ir 2020 m. balandžio ir gegužės mėn. Alžyro tinkluose nebeliko bent šešių interneto naujienų svetainių; |
| --- | --- |

I.

kadangi „Hirak“ protestais buvo siekiama atsikovoti viešąją erdvę piliečiams; kadangi, visų pirma po to kai judėjimas „Hirak“ judėjimas pradėjo veikti internetu, siekdamas užkirsti kelią COVID-19 plitimui, buvo sugriežtinti saviraiškos laisvės apribojimai ir žurnalistams taikomi apribojimai, visų pirma blokuojant interneto svetaines, cenzūruojant televizijos programas ir sulaikant bei persekiojant žurnalistus, žiniasklaidos vadovus ir protestuotojus, išreiškiančius savo nuomonę socialiniuose tinkluose, ir 2020 m. balandžio ir gegužės mėn. Alžyro tinkluose nebeliko bent šešių interneto naujienų svetainių;

| J. | kadangi 2020 m. kovo–birželio mėn. vietos teisių grupės apskaičiavo, kad mažiausiai 200 asmenų buvo savavališkai suimti dėl to, kad išreiškė savo nuomonę arba tariamai rėmė judėjimą „Hirak“; kadangi Nacionalinis sulaikytųjų išlaisvinimo komitetas (CNLD) 2019 m. lapkričio 17 d. užfiksavo ne mažiau kaip 91 sulaikytą sąžinės kalinį, kuomet rugpjūčio pabaigoje jų buvo 44, o kai kurie iš jų buvo sulaikyti kardomajam kalinimui neribotam laikui; kadangi COVID-19 protrūkio kalėjimuose rizika yra papildoma grėsmė sulaikytiesiems dėl to, kad jie išreiškė savo politines pažiūras; kadangi 2020 m. kovo 25 d., atsižvelgdama į COVID-19 pandemiją, JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Michelle Bachelet paragino paleisti politinius kalinius ir asmenis, sulaikytus dėl kritinės nuomonės sakymo; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2020 m. kovo–birželio mėn. vietos teisių grupės apskaičiavo, kad mažiausiai 200 asmenų buvo savavališkai suimti dėl to, kad išreiškė savo nuomonę arba tariamai rėmė judėjimą „Hirak“; kadangi Nacionalinis sulaikytųjų išlaisvinimo komitetas (CNLD) 2019 m. lapkričio 17 d. užfiksavo ne mažiau kaip 91 sulaikytą sąžinės kalinį, kuomet rugpjūčio pabaigoje jų buvo 44, o kai kurie iš jų buvo sulaikyti kardomajam kalinimui neribotam laikui; kadangi COVID-19 protrūkio kalėjimuose rizika yra papildoma grėsmė sulaikytiesiems dėl to, kad jie išreiškė savo politines pažiūras; kadangi 2020 m. kovo 25 d., atsižvelgdama į COVID-19 pandemiją, JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Michelle Bachelet paragino paleisti politinius kalinius ir asmenis, sulaikytus dėl kritinės nuomonės sakymo;

| K. | kadangi nuo 2020 m. sausio mėn. aktyvistai, ypač „Feminicides-dz“, užregistravo 41 moterų žudymo dėl lyties atvejį; kadangi 2020 m. moterų teisių judėjimai vis labiau smerkė didėjantį smurtą prieš moteris ir moterų žudymų dėl lyties skaičių ir paragino peržiūrėti galiojančius įstatymus, ypač Šeimos kodeksą ir keletą Baudžiamojo kodekso straipsnių, siekiant užtikrinti visišką moterų ir vyrų lygybę; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo 2020 m. sausio mėn. aktyvistai, ypač „Feminicides-dz“, užregistravo 41 moterų žudymo dėl lyties atvejį; kadangi 2020 m. moterų teisių judėjimai vis labiau smerkė didėjantį smurtą prieš moteris ir moterų žudymų dėl lyties skaičių ir paragino peržiūrėti galiojančius įstatymus, ypač Šeimos kodeksą ir keletą Baudžiamojo kodekso straipsnių, siekiant užtikrinti visišką moterų ir vyrų lygybę;

| L. | kadangi 2020 m. balandžio mėn. Alžyras taip pat priėmė Baudžiamojo kodekso pakeitimus Įstatymu Nr. 20-06, kuriais dar labiau apribojamas ir kriminalizuojamas naudojimasis tokiomis pagrindinėmis teisėmis kaip spaudos laisvė, saviraiškos laisvė ir asociacijų laisvė, motyvuodami tuo, kad šios laisvės skleidžia melagingą informaciją ir pakerta Alžyro valstybę; kadangi Alžyro valdžios institucijos vis dažniau naudoja neaiškius Baudžiamojo kodekso straipsnius, įskaitant 2020 m. balandžio mėn. pridėtus straipsnius, siekdamos patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, kurie naudojasi savo teisėmis į nuomonės ir saviraiškos laisvę, taip pat teisėmis į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę; kadangi už pirmą nusikalstamą veiką baudžiama maksimalia penkerių metų laisvės atėmimo bausme, jei ji padaryta „su visuomenės sveikata susijusio izoliavimo, gaivalinės, biologinės ar technologinės nelaimės ar bet kokios kitos nelaimės metu“; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2020 m. balandžio mėn. Alžyras taip pat priėmė Baudžiamojo kodekso pakeitimus Įstatymu Nr. 20-06, kuriais dar labiau apribojamas ir kriminalizuojamas naudojimasis tokiomis pagrindinėmis teisėmis kaip spaudos laisvė, saviraiškos laisvė ir asociacijų laisvė, motyvuodami tuo, kad šios laisvės skleidžia melagingą informaciją ir pakerta Alžyro valstybę; kadangi Alžyro valdžios institucijos vis dažniau naudoja neaiškius Baudžiamojo kodekso straipsnius, įskaitant 2020 m. balandžio mėn. pridėtus straipsnius, siekdamos patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, kurie naudojasi savo teisėmis į nuomonės ir saviraiškos laisvę, taip pat teisėmis į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę; kadangi už pirmą nusikalstamą veiką baudžiama maksimalia penkerių metų laisvės atėmimo bausme, jei ji padaryta „su visuomenės sveikata susijusio izoliavimo, gaivalinės, biologinės ar technologinės nelaimės ar bet kokios kitos nelaimės metu“;

| M. | kadangi, darydamos spaudimą pilietinei visuomenei, Alžyro valdžios institucijos padarė pažangą įgyvendindamos iš viršaus į apačią nukreiptą konstitucijos peržiūros procesą, neva kaip dalį prezidento Abdelmadjid Tebboune inauguracinio įsipareigojimo sukurti naują Alžyrą, kaip atsaką į „Hirak“ protestus, tačiau kuriam pritrūko plačios Alžyro visuomenės paramos ir kurį nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos kritikavo dėl tarptautinių įtraukties, dalyvavimo, skaidrumo ir suvereniteto standartų pažeidimo; kadangi tuo pat metu masiniai pilietinės visuomenės aktyvistų ir žurnalistų areštai visiškai pakenkė konstitucinio persvarstymo proceso viešam teisėtumui; |
| --- | --- |

M.

kadangi, darydamos spaudimą pilietinei visuomenei, Alžyro valdžios institucijos padarė pažangą įgyvendindamos iš viršaus į apačią nukreiptą konstitucijos peržiūros procesą, neva kaip dalį prezidento Abdelmadjid Tebboune inauguracinio įsipareigojimo sukurti naują Alžyrą, kaip atsaką į „Hirak“ protestus, tačiau kuriam pritrūko plačios Alžyro visuomenės paramos ir kurį nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos kritikavo dėl tarptautinių įtraukties, dalyvavimo, skaidrumo ir suvereniteto standartų pažeidimo; kadangi tuo pat metu masiniai pilietinės visuomenės aktyvistų ir žurnalistų areštai visiškai pakenkė konstitucinio persvarstymo proceso viešam teisėtumui;

| N. | kadangi Alžyras 2020 m. lapkričio 1 d. surengė referendumą dėl Konstitucijos peržiūros, įskaitant dviejų kadencijų terminą prezidento postui; kadangi šiame referendume rinkėjų aktyvumas mažiausias nuo Alžyro nepriklausomybės paskelbimo 1962 m. ir oficialiais duomenimis rinkėjų aktyvumas siekė 23,7 proc.; kadangi naujai konstitucijai oficialiai pritarė 66,8 proc. rinkėjų; kadangi prezidentui grįžus į Alžyrą naujoji konstitucija dar neratifikuota; |
| --- | --- |

N.

kadangi Alžyras 2020 m. lapkričio 1 d. surengė referendumą dėl Konstitucijos peržiūros, įskaitant dviejų kadencijų terminą prezidento postui; kadangi šiame referendume rinkėjų aktyvumas mažiausias nuo Alžyro nepriklausomybės paskelbimo 1962 m. ir oficialiais duomenimis rinkėjų aktyvumas siekė 23,7 proc.; kadangi naujai konstitucijai oficialiai pritarė 66,8 proc. rinkėjų; kadangi prezidentui grįžus į Alžyrą naujoji konstitucija dar neratifikuota;

| O. | kadangi Alžyro konstitucijoje išlaikomos spaudos laisvės apribojimai, oficialiai suteikiant ją pagal peržiūrėtos konstitucijos 54 straipsnį laikantis pagarbos tautos tradicijoms bei religinėms, moralinėms ir kultūrinėms vertybėms; kadangi tokie spaudos laisvės apribojimai pažeidžia Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Alžyras yra ratifikavęs; kadangi JT Žmogaus teisių komiteto bendrojoje pastaboje Nr. 34 skelbiama, kad jokioms žiniasklaidos priemonėms negali būti taikomos sankcijos už politinės ar socialinės sistemos kritiką; kadangi vykdant peržiūrą taip pat atliekamas pavojingas pakeitimas konstituciškai įteisinant kariuomenės politinį vaidmenį ir galias; kadangi vykdant konstitucinę reformą taip pat išlaikytas prezidento dominavimas visų institucijų, įskaitant teismines institucijas, atžvilgiu; |
| --- | --- |

O.

kadangi Alžyro konstitucijoje išlaikomos spaudos laisvės apribojimai, oficialiai suteikiant ją pagal peržiūrėtos konstitucijos 54 straipsnį laikantis pagarbos tautos tradicijoms bei religinėms, moralinėms ir kultūrinėms vertybėms; kadangi tokie spaudos laisvės apribojimai pažeidžia Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Alžyras yra ratifikavęs; kadangi JT Žmogaus teisių komiteto bendrojoje pastaboje Nr. 34 skelbiama, kad jokioms žiniasklaidos priemonėms negali būti taikomos sankcijos už politinės ar socialinės sistemos kritiką; kadangi vykdant peržiūrą taip pat atliekamas pavojingas pakeitimas konstituciškai įteisinant kariuomenės politinį vaidmenį ir galias; kadangi vykdant konstitucinę reformą taip pat išlaikytas prezidento dominavimas visų institucijų, įskaitant teismines institucijas, atžvilgiu;

| P. | kadangi Nacionalinė teisėjų sąjunga (SNM) pasmerkė Alžyro valdžios institucijų plačiai paplitusią ir piktnaudžiaujant taikomą kardomojo kalinimo praktiką; kadangi teisminių institucijų nariams buvo taikomos profesinės sankcijos dėl to, kad jie išteisino taikius aktyvistus arba reikalavo gerbti teismų nepriklausomumą nuo vykdomosios valdžios; |
| --- | --- |

P.

kadangi Nacionalinė teisėjų sąjunga (SNM) pasmerkė Alžyro valdžios institucijų plačiai paplitusią ir piktnaudžiaujant taikomą kardomojo kalinimo praktiką; kadangi teisminių institucijų nariams buvo taikomos profesinės sankcijos dėl to, kad jie išteisino taikius aktyvistus arba reikalavo gerbti teismų nepriklausomumą nuo vykdomosios valdžios;

| Q. | kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ parengtame 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indekse Alžyras užėmė 146 vietą iš 180 (penkiomis vietomis žemiau nei 2019 m. ir 27 vietomis žemiau nei 2015 m.); |
| --- | --- |

Q.

kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ parengtame 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indekse Alžyras užėmė 146 vietą iš 180 (penkiomis vietomis žemiau nei 2019 m. ir 27 vietomis žemiau nei 2015 m.);

| R. | kadangi Alžyras yra svarbus Europos Sąjungos partneris įgyvendinant Europos kaimynystės politiką ir Europos Sąjunga turi svarbių politinių, ekonominių ir žmonių bendradarbiavimo interesų šalyje ir regione; kadangi ES ir Alžyro partnerystės prioritetuose reiškiamas bendras įsipareigojimas užtikrinti visuotines vertybes: demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

R.

kadangi Alžyras yra svarbus Europos Sąjungos partneris įgyvendinant Europos kaimynystės politiką ir Europos Sąjunga turi svarbių politinių, ekonominių ir žmonių bendradarbiavimo interesų šalyje ir regione; kadangi ES ir Alžyro partnerystės prioritetuose reiškiamas bendras įsipareigojimas užtikrinti visuotines vertybes: demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms;

| 1. | kategoriškai smerkia, kad Alžyre daugėja savavališkų ir neteisėtų žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų, profesinių sąjungų atstovų, teisininkų, pilietinės visuomenės atstovų ir taikių aktyvistų suėmimų, sulaikymų ir teisminių persekiojimų, nes tai nesudaro galimybių politiniam dialogui dėl nedemokratiškos konstitucinės peržiūros ir naudojimuisi saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvėmis; smerkia tai, kad dėl COVID-19 pandemijos pradėtos taikyti nepaprastosios padėties priemonės naudojamos kaip pretekstas apriboti alžyriečių pagrindines teises; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Alžyro valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Mohamedą Khaledą Drareni ir visus, kurie sulaikyti ir apkaltinti dėl to, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę internete ir ne internete, bei susirinkimų ir asociacijų laisve, įskaitant Yacine Mebarki, Abdellahą Benaoumą, Mohamedą Tadjaditą, Abdelkrimą Zeghileche, Walidą Kechida, Brahimą Laalami, Aissą Chouhą, Zoheirą Kaddamą, Walidą Nekkiche, Nourreddine‘ą Khimoudą and Hakimą Addadą; pakartoja JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet raginimą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją nedelsiant išlaisvinti visus politinius kalinius ir tuos, kurie sulaikyti už tai, kad pareiškė skirtingą nuomonę; ragina Alžyro valdžios institucijas nutraukti žiniasklaidos priemonių blokavimą ir politinių aktyvistų, žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų bei asmenų, kurie reiškia nepritarimą vyriausybės veiklai arba ją kritikuoja, suėmimus ir sulaikymus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar kartą tvirtina, kad saviraiškos laisvė, įskaitant žurnalistų ir piliečių žurnalistų laisvė pranešti apie protestus arba kitokį nepasitenkinimą vyriausybe, su vyriausybe susijusiomis institucijomis ar asmenimis, bei laisvė tai analizuoti arba komentuoti yra labai svarbi siekiant visapusiško politinio perėjimo prie demokratijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia solidarumą su visais Alžyro piliečiais – įvairios geografinės, socialinės ir ekonominės bei etninės kilmės moterimis ir vyrais, kurie nuo 2019 m. vasario mėn. dalyvauja taikiose demonstracijose ir reikalauja civilių kontroliuojamos valstybės, tautos suvereniteto, pagarbos teisinei valstybei, socialinio teisingumo ir lyčių lygybės; ragina Alžyro valdžios institucijas imtis tinkamų kovos su korupcija veiksmų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja savo raginimą Alžyro valdžios institucijoms nutraukti visų formų kritiškų žurnalistų, tinklaraštininkų, žmogaus teisių gynėjų, teisininkų ir aktyvistų bauginimą, teisminį persekiojimą, kriminalizavimą ar savavališką suėmimą bei sulaikymą ir imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintos visų asmenų žodžio, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvės, žiniasklaidos laisvė ir minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvė, kurios yra įtvirtintos Alžyro konstitucijoje ir TPPTP, kurį Alžyras yra pasirašęs ir ratifikavęs; smerkia bet kokios formos pernelyg didelį teisėsaugos pareigūnų jėgos naudojimą išskirstant taikius protestus; pakartoja savo raginimą Alžyro valdžios institucijoms atlikti nepriklausomą kiekvieno atvejo, kai teisėsaugos pareigūnai panaudojo pernelyg didelę jėgą, tyrimą ir patraukti kaltininkus atsakomybėn; ragina Alžyro valdžios institucijas įgyvendinti savo tarptautinius įsipareigojimus pagal UNCAT; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad po to, kai Parlamentas priėmė savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją, keletas politinių aktyvistų buvo lygtinai paleisti, pvz., opozicijos veikėjai Karim Tabbou, Mustapha Bendjema ir Khaled Tazaghart; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Alžyro valdžios institucijas sukurti laisvą pilietinę erdvę, kad būtų sudarytos sąlygos tikram politiniam dialogui ir nebūtų kriminalizuojamos pagrindinės laisvės, priimti naujus teisės aktus, kurie visiškai atitiktų tarptautinius standartus ir kuriuose nebūtų numatyta išimčių, kurios pagal tarptautinę teisę yra neteisėtos, visų pirma pagal konvencijas, kurias Alžyras yra ratifikavęs, įskaitant Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas; pabrėžia, kad tokia laisva pilietinė erdvė yra būtina demokratinio ir civilinio Alžyro valdymo sąlyga; apgailestauja dėl to, kad užsienio žurnalistai ir toliau susiduria su administracinėmis kliūtimis ir jiems sunku gauti žurnalistinio darbo vizas dirbti šalyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad pagarba Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje nustatytiems demokratijos principams ir pagrindinėms teisėms yra vienas iš svarbiausių ES ir Alžyro asociacijos susitarimo elementų; pabrėžia, kad vykstant politiniam pereinamajam procesui turi būti užtikrinta visų Alžyro gyventojų, neatsižvelgiant į jų lytį ar geografinę, socialinę ir ekonominę bei etninę kilmę, įskaitant imazigenus, galimybė visapusiškai dalyvauti demokratiniame procese ir naudotis teise dalyvauti tvarkant viešuosius reikalus, be kita ko, pakeičiant nepriklausomai pilietinei visuomenei, žurnalistikai ir politinei veiklai tenkančios erdvės mažėjimo tendencijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl naujų ribojamųjų teisės aktų, pvz., Įstatymo Nr. 20-06, kuriuo savavališkai kriminalizuojamas „melagingų naujienų“, darančių žalą valstybės pareigūnų garbei ir asociacijų galimybei gauti finansavimą, platinimas; pabrėžia, kad šiame įstatyme yra kelios nuostatos, kuriomis pažeidžiami tarptautiniai saviraiškos laisvės ir asociacijų laisvės standartai, įskaitant TPPTP 19 ir 22 straipsnius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Alžyro valdžios institucijas persvarstyti galiojančius ribojamuosius įstatymus: 2012 m. įstatymą Nr. 12-06 dėl asociacijų ir 1991 m. Įstatymą Nr. 91-19 dėl viešų susibūrimų ir demonstracijų, kuriuo nustatoma išankstinio leidimo tvarka, ir užtikrinti, kad atitinkama administracinė institucija nedelsdama išduotų registracijos dokumentus kelioms pilietinės visuomenės organizacijoms, nevyriausybinėms, religinėms ir labdaros organizacijoms, pateikusioms prašymą dėl perregistravimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad 2020 m. buvo priimti Alžyro baudžiamojo kodekso pakeitimai, kuriais apribota spaudos laisvė, saviraiškos laisvė ir asociacijų laisvė; primygtinai ragina Alžyro valdžios institucijas persvarstyti Baudžiamąjį kodeksą, ypač jo 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144b, 146 ir 196a straipsnius, kad jis atitiktų TPPTP ir Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos standartus ir kad nebūtų kriminalizuojama saviraiškos laisvė ir taikių susirinkimų bei asociacijų laisvė; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad persvarsčius Konstitucijos 4 ir 223 straipsnius sustiprintas amazigų kaip vienos iš valstybinių ir oficialių kalbų statusas; pabrėžia, kad tokie veiksmai neturi būti priežastis ignoruoti struktūrines problemas, su kuriomis susiduria amazigai, ar siekti suskaldyti „Hirak“ judėjimą; ragina Alžyro valdžios institucijas užtikrinti, kad arabų ir amazigų kalbų atžvilgiu būtų užtikrinta lygybė prieš įstatymą; primygtinai ragina Alžyro vyriausybę panaikinti draudimą naudoti amazigų vėliavą ir nedelsiant paleisti visus asmenis, įkalintus už amazigų simbolių demonstravimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | remia Alžyro advokatus ir kitus praktikuojančius teisininkus, kurie, nepaisydami aplinkybių ir susijusios rizikos, toliau siekia užtikrinti aukščiausius teisingumo standartus; ragina Alžyro valdžios institucijas užtikrinti visišką teismų nepriklausomumą ir teisingumo sistemos nešališkumą ir nutraukti bei uždrausti bet kokius apribojimus, netinkamą įtaką, spaudimą, grasinimus ar kišimąsi į teismo sprendimų priėmimo procesą ir kitus teisminius klausimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Alžyro valdžios institucijas užtikrinti visišką atskaitomybę ir civilinę bei demokratinę ginkluotųjų pajėgų kontrolę, taip pat jų faktinį pavaldumą teisėtai įsteigtai civilinei valdžiai, ir užtikrinti, kad karinių pajėgų vaidmuo būtų aiškiai apibrėžtas Konstitucijoje ir išskirtinai apimtų nacionalinės gynybos klausimus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Alžyro valdžios institucijas leisti tarptautinėms žmogaus teisių organizacijoms ir JT įgaliotiesiems ekspertams patekti į šalį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiškia susirūpinimą dėl administracinių kliūčių, su kuriomis susiduria religinės mažumos Alžyre, ypač dėl 06-03 m. potvarkio; ragina Alžyro vyriausybę persvarstyti potvarkį 06-03, kad jis labiau atitiktų Konstituciją ir šalies tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, ypač TPPTP 18 straipsnį; ragina visoms religinėms mažumoms užtikrinti religijos išpažinimo laisvę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tikisi, kad vesdama derybas su Alžyro valdžios institucijomis, visų pirma per netrukus vyksiantį ES ir Alžyro asociacijos tarybos posėdį, ES žmogaus teisių padėčiai skirs itin daug dėmesio; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) parengti ir pateikti konkrečių ypatingą susirūpinimą keliančių atvejų sąrašą, įskaitant šioje rezoliucijoje paminėtus atvejus, ir reguliariai informuoti Parlamentą apie pažangą, padarytą juos tiriant; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares kartu su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais remti pilietinės visuomenės grupes, žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus ir protestuotojus, laikytis tvirtesnės viešosios pozicijos žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų laikymosi Alžyre klausimu, aiškiai ir viešai pasmerkti žmogaus teisių pažeidimus, primygtinai raginti valdžios institucijas paleisti savavališkai sulaikytus asmenis ir pernelyg dažnai netaikyti kardomojo kalinimo, pareikalauti leisti susitikti su kalinamais asmenimis ir stebėti aktyvistų, žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų teismo procesus, taip pat atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Alžyre pasitelkiant visas turimas priemones; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia ES ir Alžyro santykių svarbą, nes jis yra svarbus kaimynas ir partneris; primena stiprių ir tvirtų ES ir Alžyro santykių svarbą ir dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą puoselėti šiuos santykius, grindžiamus visapusiška pagarba bendroms vertybėms, kaip antai pagarba žmogaus teisėms, demokratijai, teisinei valstybei ir žiniasklaidos laisvei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ES delegacijai Alžyre, Alžyro vyriausybei, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Žmogaus teisių tarybai ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0072.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0188.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/132

---

P9_TA(2020)0330

Padėtis Etiopijoje

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Etiopijoje (2020/2881(RSP))

(2021/C 425/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Etiopijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Etiopijos,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Josepo Borrellio 2020 m. lapkričio 9 d. pareiškimą dėl naujausių įvykių Etiopijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Josepo Borrellio 2020 m. lapkričio 9 d. pareiškimą dėl naujausių įvykių Etiopijoje,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Josepo Borrellio bei už krizių valdymą atsakingo Komisijos nario Janezo Lenarčičiaus 2020 m. lapkričio 12 d. bendrą pareiškimą dėl Etiopijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Josepo Borrellio bei už krizių valdymą atsakingo Komisijos nario Janezo Lenarčičiaus 2020 m. lapkričio 12 d. bendrą pareiškimą dėl Etiopijos,

| — | atsižvelgdamas į už krizių valdymą atsakingo Komisijos nario Janezo Lenarčičiaus 2020 m. lapkričio 19 d. pareiškimą „Tigrėjaus konfliktas: ES humanitarinė pagalba Etiopijos pabėgėliams, vykstantiems į Sudaną“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į už krizių valdymą atsakingo Komisijos nario Janezo Lenarčičiaus 2020 m. lapkričio 19 d. pareiškimą „Tigrėjaus konfliktas: ES humanitarinė pagalba Etiopijos pabėgėliams, vykstantiems į Sudaną“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 4 d. JT generalinio sekretoriaus pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 4 d. JT generalinio sekretoriaus pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2020 m. lapkričio 6 ir 13 d. pareiškimus dėl Tigrėjaus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2020 m. lapkričio 6 ir 13 d. pareiškimus dėl Tigrėjaus,

| — | atsižvelgdamas į neoficialias 2020 m. lapkričio 24 d. diskusijas JT Saugumo Taryboje dėl Etiopijos Tigrėjaus regione vykstančio konflikto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neoficialias 2020 m. lapkričio 24 d. diskusijas JT Saugumo Taryboje dėl Etiopijos Tigrėjaus regione vykstančio konflikto,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 11 d. paskelbtą JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA) ataskaitą dėl padėties Etiopijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 11 d. paskelbtą JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (OCHA) ataskaitą dėl padėties Etiopijoje,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos komisijos J. E. Pirmininko Moussa‘os Faki Mahamato 2020 m. lapkričio 9 d. pareiškimą dėl padėties Etiopijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos komisijos J. E. Pirmininko Moussa‘os Faki Mahamato 2020 m. lapkričio 9 d. pareiškimą dėl padėties Etiopijoje,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų 2020 m. lapkričio 9 d. bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų 2020 m. lapkričio 9 d. bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į ES valstybių narių užsienio reikalų ministrų 2020 m. lapkričio 19 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES valstybių narių užsienio reikalų ministrų 2020 m. lapkričio 19 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Etiopijos Federacinės Demokratinės Respublikos Konstituciją, priimtą 1994 m. gruodžio 8 d., ypač į III skyriaus nuostatas dėl pagrindinių teisių ir laisvių bei žmogaus ir demokratinių teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Etiopijos Federacinės Demokratinės Respublikos Konstituciją, priimtą 1994 m. gruodžio 8 d., ypač į III skyriaus nuostatas dėl pagrindinių teisių ir laisvių bei žmogaus ir demokratinių teisių,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į JT Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į antrą kartą peržiūrėtą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į antrą kartą peržiūrėtą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi dėl šiuo metu vykstančio Etiopijos federalinės vyriausybės ir Tigrėjaus regioninės administracijos, vadovaujamos Tigrėjaus liaudies išsilaisvinimo fronto (TPLF), ginkluoto konflikto gyvybės neteko šimtai civilių ir kilo masinis gyventojų persikėlimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl šiuo metu vykstančio Etiopijos federalinės vyriausybės ir Tigrėjaus regioninės administracijos, vadovaujamos Tigrėjaus liaudies išsilaisvinimo fronto (TPLF), ginkluoto konflikto gyvybės neteko šimtai civilių ir kilo masinis gyventojų persikėlimas;

| B. | kadangi 2020 m. lapkričio 4 d. Etiopijos vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį ir, praėjus dienai po pranešimo apie TPLF išpuolį prieš federalinės vyriausybės karinę bazę Tigrėjaus regione, pradėjo karines operacijas Tigrėjaus šiaurėje; kadangi nuo tada vyksta ginkluoti susidūrimai tarp federalinių pajėgų (federalinės kariuomenės, Amharos regiono specialiųjų policijos pajėgų ir Amharos vietos sukarintų grupių) ir TPLF lojalių regioninių pajėgų (Tigrėjaus specialiųjų policijos pajėgų ir sukarintų grupių); |
| --- | --- |

B.

kadangi 2020 m. lapkričio 4 d. Etiopijos vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį ir, praėjus dienai po pranešimo apie TPLF išpuolį prieš federalinės vyriausybės karinę bazę Tigrėjaus regione, pradėjo karines operacijas Tigrėjaus šiaurėje; kadangi nuo tada vyksta ginkluoti susidūrimai tarp federalinių pajėgų (federalinės kariuomenės, Amharos regiono specialiųjų policijos pajėgų ir Amharos vietos sukarintų grupių) ir TPLF lojalių regioninių pajėgų (Tigrėjaus specialiųjų policijos pajėgų ir sukarintų grupių);

| C. | kadangi Gerovės partijos (PP) ir TPLF politiniai nesutarimai dar labiau sustiprėjo, kai federalinė vyriausybė dėl COVID-19 krizės atidėjo 2020 m. gegužės mėn. planuotus nacionalinius rinkimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Gerovės partijos (PP) ir TPLF politiniai nesutarimai dar labiau sustiprėjo, kai federalinė vyriausybė dėl COVID-19 krizės atidėjo 2020 m. gegužės mėn. planuotus nacionalinius rinkimus;

| D. | kadangi 2020 m. rugsėjo mėn. TPLF vadovaujama Tigrėjaus regioninė administracija surengė savo rinkimus, kuriuos Etiopijos vyriausybė paskelbė neteisėtais, nes 2020 m. rugsėjo mėn. turėjo baigtis jos kadencija; kadangi federalinis parlamentas paskelbė, kad rinkimų procesas Tigrėjaus regione neteisėtas; kadangi Tigrėjaus vadovybė paskelbė, kad nebepripažįsta federalinės administracijos ir jos įstatymų; kadangi 2020 m. lapkričio 3 d. federalinis parlamentas TPLF paskelbė „teroristine grupuote“; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2020 m. rugsėjo mėn. TPLF vadovaujama Tigrėjaus regioninė administracija surengė savo rinkimus, kuriuos Etiopijos vyriausybė paskelbė neteisėtais, nes 2020 m. rugsėjo mėn. turėjo baigtis jos kadencija; kadangi federalinis parlamentas paskelbė, kad rinkimų procesas Tigrėjaus regione neteisėtas; kadangi Tigrėjaus vadovybė paskelbė, kad nebepripažįsta federalinės administracijos ir jos įstatymų; kadangi 2020 m. lapkričio 3 d. federalinis parlamentas TPLF paskelbė „teroristine grupuote“;

| E. | kadangi 2020 m. lapkričio 8 d. TPLF kreipėsi į Afrikos Sąjungą su pasiūlymu surengti derybas, tačiau federalinė vyriausybė atmetė bet kokią derybų su TPLF galimybę ir tarptautinius raginimus įsitraukti į dialogą bei tarpininkavimo procesą, tvirtindama, kad Tigrėjaus konfliktas yra vidaus reikalas, kuris neturėtų būti sprendžiamas tarptautiniu lygmeniu; kadangi ES pasiūlė savo paramą, siekdama padėti sušvelninti įtampą, grįžti prie dialogo ir užtikrinti teisinės valstybės principo taikymą visoje Etiopijoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2020 m. lapkričio 8 d. TPLF kreipėsi į Afrikos Sąjungą su pasiūlymu surengti derybas, tačiau federalinė vyriausybė atmetė bet kokią derybų su TPLF galimybę ir tarptautinius raginimus įsitraukti į dialogą bei tarpininkavimo procesą, tvirtindama, kad Tigrėjaus konfliktas yra vidaus reikalas, kuris neturėtų būti sprendžiamas tarptautiniu lygmeniu; kadangi ES pasiūlė savo paramą, siekdama padėti sušvelninti įtampą, grįžti prie dialogo ir užtikrinti teisinės valstybės principo taikymą visoje Etiopijoje;

| F. | kadangi, 2018 m. Abiy Ahmedui pasiekus istorinį susitarimą su Eritrėja, buvo atgaivinti daugiau nei dešimtmetį įšaldyti abiejų šalių diplomatiniai ir prekybiniai ryšiai; kadangi A. Abiy vyriausybė žengė svarbius žingsnius, kad būtų išlaisvinti žurnalistai ir politiniai kaliniai, būtų leista veikti anksčiau uždraustoms opozicijos grupėms ir būtų priimti nauji įstatymai dėl pilietinės visuomenės organizacijų bei kovos su terorizmu; kadangi pastaruoju metu vyriausybė buvo kritikuojama dėl opozicijos politikų kalinimo; kadangi toliau nerimaujama dėl naujojo įstatymo, kuriuo siekiama varžyti neapykantos kurstymą ir dezinformaciją, priėmimo, nes jis gali neigiamai paveikti saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

F.

kadangi, 2018 m. Abiy Ahmedui pasiekus istorinį susitarimą su Eritrėja, buvo atgaivinti daugiau nei dešimtmetį įšaldyti abiejų šalių diplomatiniai ir prekybiniai ryšiai; kadangi A. Abiy vyriausybė žengė svarbius žingsnius, kad būtų išlaisvinti žurnalistai ir politiniai kaliniai, būtų leista veikti anksčiau uždraustoms opozicijos grupėms ir būtų priimti nauji įstatymai dėl pilietinės visuomenės organizacijų bei kovos su terorizmu; kadangi pastaruoju metu vyriausybė buvo kritikuojama dėl opozicijos politikų kalinimo; kadangi toliau nerimaujama dėl naujojo įstatymo, kuriuo siekiama varžyti neapykantos kurstymą ir dezinformaciją, priėmimo, nes jis gali neigiamai paveikti saviraiškos laisvę;

| G. | kadangi kai kurios politinės grupės, susijusios su Etiopijos etninėmis grupėmis, kurios jaučiasi marginalizuojamos Etiopijos federalinės valdymo sistemos, laikosi nuomonės, kad ši sistema leido atsirasti etniniam favoritizmui ir diskriminacijai; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kurios politinės grupės, susijusios su Etiopijos etninėmis grupėmis, kurios jaučiasi marginalizuojamos Etiopijos federalinės valdymo sistemos, laikosi nuomonės, kad ši sistema leido atsirasti etniniam favoritizmui ir diskriminacijai;

| H. | kadangi po Hachalu Hundessa‘os – iš Oromo regiono kilusio dainininko ir aktyvisto – mirties 2020 m. birželio mėn. kilusio masinio smurto žuvo ir buvo suimti šimtai žmonių; kadangi 2020 m. lapkričio 1 d. daugiau nei 50 amharų žuvo per trijuose kaimuose surengtus išpuolius, kurie plačiai laikomi etniškai motyvuotais ir kuriuos galimai įvykdė Oromo išsilaisvinimo armija (OLA) – nuo Oromo išsilaisvinimo fronto (OLF) atskilusi sukarinta grupuotė; |
| --- | --- |

H.

kadangi po Hachalu Hundessa‘os – iš Oromo regiono kilusio dainininko ir aktyvisto – mirties 2020 m. birželio mėn. kilusio masinio smurto žuvo ir buvo suimti šimtai žmonių; kadangi 2020 m. lapkričio 1 d. daugiau nei 50 amharų žuvo per trijuose kaimuose surengtus išpuolius, kurie plačiai laikomi etniškai motyvuotais ir kuriuos galimai įvykdė Oromo išsilaisvinimo armija (OLA) – nuo Oromo išsilaisvinimo fronto (OLF) atskilusi sukarinta grupuotė;

| I. | kadangi, pasak Nacionalinio Amharos judėjimo, Etiopijos valdžios institucijos uždraudė taikius protestus prieš etniškai motyvuotus žudymus, kurie turėjo vykti 2020 m. spalio 28 d.; |
| --- | --- |

I.

kadangi, pasak Nacionalinio Amharos judėjimo, Etiopijos valdžios institucijos uždraudė taikius protestus prieš etniškai motyvuotus žudymus, kurie turėjo vykti 2020 m. spalio 28 d.;

| J. | kadangi, tarptautinių žmogaus teisių organizacijų duomenimis, nuo konflikto pradžios įvairiose Tigrėjaus vietovėse užfiksuotas ne vienas civilių žudymo be atrankos incidentas, įskaitant 2020 m. lapkričio 9 d. nakties žudynes Tigrėjaus regiono Mai-Kadra miestelyje, kuriame įvykdytas šimtų civilių nužudymas gali būti prilygintas karo nusikaltimams; |
| --- | --- |

J.

kadangi, tarptautinių žmogaus teisių organizacijų duomenimis, nuo konflikto pradžios įvairiose Tigrėjaus vietovėse užfiksuotas ne vienas civilių žudymo be atrankos incidentas, įskaitant 2020 m. lapkričio 9 d. nakties žudynes Tigrėjaus regiono Mai-Kadra miestelyje, kuriame įvykdytas šimtų civilių nužudymas gali būti prilygintas karo nusikaltimams;

| K. | kadangi, tarptautinių žmogaus teisių organizacijų duomenimis, Tigrėjaus gyventojai kituose šalies regionuose nušalinami nuo darbo ir negali naudotis skrydžiais šalies viduje; kadangi esama pranešimų apie fizinį ir internetinį sekimą, masinius savavališkus suėmimus ir sulaikymus; |
| --- | --- |

K.

kadangi, tarptautinių žmogaus teisių organizacijų duomenimis, Tigrėjaus gyventojai kituose šalies regionuose nušalinami nuo darbo ir negali naudotis skrydžiais šalies viduje; kadangi esama pranešimų apie fizinį ir internetinį sekimą, masinius savavališkus suėmimus ir sulaikymus;

| L. | kadangi Tigrėjaus prezidentas patvirtino, kad jo pajėgos paleido raketas, kuriomis taikytasi į Eritrėjos Asmaros oro uostą; |
| --- | --- |

L.

kadangi Tigrėjaus prezidentas patvirtino, kad jo pajėgos paleido raketas, kuriomis taikytasi į Eritrėjos Asmaros oro uostą;

| M. | kadangi, vykstant negailestingoms Etiopijos federalinių pajėgų ir TPLF kovoms, kyla tarptautinio masto susirūpinimas dėl augančios grėsmės esamai saugumo padėčiai ir galimybės kilti naujiems konfliktams Etiopijoje, kurie galėtų paveikti kaimynines šalis ir potencialiai destabilizuoti visą Somalio pusiasalio regioną; kadangi Etiopija iš Somalio išvedė pajėgas, kovojusias su islamistų sukilėliais; kadangi, nuogąstaujant dėl aštrėjančios įtampos, Kenijos valdžios institucijos sustiprino apsaugą pasienyje su Etiopija; |
| --- | --- |

M.

kadangi, vykstant negailestingoms Etiopijos federalinių pajėgų ir TPLF kovoms, kyla tarptautinio masto susirūpinimas dėl augančios grėsmės esamai saugumo padėčiai ir galimybės kilti naujiems konfliktams Etiopijoje, kurie galėtų paveikti kaimynines šalis ir potencialiai destabilizuoti visą Somalio pusiasalio regioną; kadangi Etiopija iš Somalio išvedė pajėgas, kovojusias su islamistų sukilėliais; kadangi, nuogąstaujant dėl aštrėjančios įtampos, Kenijos valdžios institucijos sustiprino apsaugą pasienyje su Etiopija;

| N. | kadangi ES vystomojo bendradarbiavimo su Etiopija mastas – vienas didžiausių pasaulyje, o jo vertė 2014–2020 m. laikotarpiu siekė 815 mln. EUR; kadangi Etiopija yra ir viena didžiausių ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondo paramos gavėjų: 2015–2019 m. jai skirta virš 271,5 mln. EUR; kadangi 2020 m. ES yra numačiusi skirti 44,29 mln. EUR Etiopijoje vykdomiems humanitariniams projektams: ji padeda teikti gyvybiškai svarbią pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims, kuriems teko palikti namus dėl smurto arba gamtinio pavojaus; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES vystomojo bendradarbiavimo su Etiopija mastas – vienas didžiausių pasaulyje, o jo vertė 2014–2020 m. laikotarpiu siekė 815 mln. EUR; kadangi Etiopija yra ir viena didžiausių ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondo paramos gavėjų: 2015–2019 m. jai skirta virš 271,5 mln. EUR; kadangi 2020 m. ES yra numačiusi skirti 44,29 mln. EUR Etiopijoje vykdomiems humanitariniams projektams: ji padeda teikti gyvybiškai svarbią pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims, kuriems teko palikti namus dėl smurto arba gamtinio pavojaus;

| O. | kadangi OCHA reikalauja suteikti galimybę atvykti į Tigrėjaus regioną, kuris nuo kovų pradžios lieka visiškai izoliuotas (interneto ir telefono ryšys čia atkirstas); kadangi, pasak JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), nesant elektros, telekomunikacijų, galimybės gauti degalų ir grynųjų pinigų, ribojamos bet kokios galimybės teikti humanitarinę pagalbą Tigrėjuje ir likusioje Etiopijos dalyje, įskaitant per kovas sužeistų asmenų slaugymą ir galimybę pasirūpinti žuvusiaisiais; |
| --- | --- |

O.

kadangi OCHA reikalauja suteikti galimybę atvykti į Tigrėjaus regioną, kuris nuo kovų pradžios lieka visiškai izoliuotas (interneto ir telefono ryšys čia atkirstas); kadangi, pasak JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), nesant elektros, telekomunikacijų, galimybės gauti degalų ir grynųjų pinigų, ribojamos bet kokios galimybės teikti humanitarinę pagalbą Tigrėjuje ir likusioje Etiopijos dalyje, įskaitant per kovas sužeistų asmenų slaugymą ir galimybę pasirūpinti žuvusiaisiais;

| P. | kadangi dar iki kovų pradžios humanitarinė pagalba Etiopijoje buvo būtina 15,2 mln. žmonių, 2 mln. iš jų – Tigrėjaus regione; kadangi Tigrėjaus regionas yra penktas pagal gyventojų skaičių Etiopijos regionas: čia skaičiuojama per 6 mln. žmonių, be to, čia glaudžiasi 100 000 šalies viduje perkeltų asmenų ir 96 000 pabėgėlių iš Eritrėjos; kadangi čia veikia ne viena svarbi pabėgėlių stovykla, o 44 proc. jų gyventojų, pasak NVO, sudaro vaikai; |
| --- | --- |

P.

kadangi dar iki kovų pradžios humanitarinė pagalba Etiopijoje buvo būtina 15,2 mln. žmonių, 2 mln. iš jų – Tigrėjaus regione; kadangi Tigrėjaus regionas yra penktas pagal gyventojų skaičių Etiopijos regionas: čia skaičiuojama per 6 mln. žmonių, be to, čia glaudžiasi 100 000 šalies viduje perkeltų asmenų ir 96 000 pabėgėlių iš Eritrėjos; kadangi čia veikia ne viena svarbi pabėgėlių stovykla, o 44 proc. jų gyventojų, pasak NVO, sudaro vaikai;

| Q. | kadangi Etiopija yra pasirašiusi Kotonu susitarimą, kurio 96 straipsnyje nustatyta, kad pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminis AKR ir ES bendradarbiavimo elementas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Etiopija yra pasirašiusi Kotonu susitarimą, kurio 96 straipsnyje nustatyta, kad pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminis AKR ir ES bendradarbiavimo elementas;

| R. | kadangi dėl kovų abiejose pusėse žuvo ir buvo sužaloti tūkstančiai, padaryta sunkių žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų; kadangi, UNCHR duomenimis, nuo 2020 m. lapkričio 22 d. virš 38 500 pabėgėlių, palikę konflikto zoną, kirto Sudano sieną; kadangi JT perspėjo apie „didelio masto humanitarinę krizę“, o jos agentūros rengiasi tam, kad šešių mėnesių laikotarpiu gali atvykti 200 000 pabėgėlių; kadangi kovos lemia ir gyventojų perkėlimą šalies viduje; kadangi UNHCR jau paprašė abiejų konflikto šalių atidaryti koridorius, kad žmonės galėtų išvykti, o pagalba galėtų atvykti vienu metu; kadangi vietoje veikiančios tarptautinės humanitarinės organizacijos aprūpintos prastai ir susiduria su reikmenų, kurie būtini norint pasirūpinti atvykstančiais naujais pabėgėliais ir smurto aukomis, stygiumi; kadangi JT agentūros siekia gauti skubų 50 mln. USD finansavimą, kuris būtų panaudotas aprūpinti maistu ir kurti naujoms stovykloms; kadangi Europos Komisija telkia pradinę 4 mln. EUR skubią pagalbą, kad padėtų pasirūpinti į Sudaną atvykstančiais perkeltais asmenimis; |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl kovų abiejose pusėse žuvo ir buvo sužaloti tūkstančiai, padaryta sunkių žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų; kadangi, UNCHR duomenimis, nuo 2020 m. lapkričio 22 d. virš 38 500 pabėgėlių, palikę konflikto zoną, kirto Sudano sieną; kadangi JT perspėjo apie „didelio masto humanitarinę krizę“, o jos agentūros rengiasi tam, kad šešių mėnesių laikotarpiu gali atvykti 200 000 pabėgėlių; kadangi kovos lemia ir gyventojų perkėlimą šalies viduje; kadangi UNHCR jau paprašė abiejų konflikto šalių atidaryti koridorius, kad žmonės galėtų išvykti, o pagalba galėtų atvykti vienu metu; kadangi vietoje veikiančios tarptautinės humanitarinės organizacijos aprūpintos prastai ir susiduria su reikmenų, kurie būtini norint pasirūpinti atvykstančiais naujais pabėgėliais ir smurto aukomis, stygiumi; kadangi JT agentūros siekia gauti skubų 50 mln. USD finansavimą, kuris būtų panaudotas aprūpinti maistu ir kurti naujoms stovykloms; kadangi Europos Komisija telkia pradinę 4 mln. EUR skubią pagalbą, kad padėtų pasirūpinti į Sudaną atvykstančiais perkeltais asmenimis;

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl pastarojo meto įvykių Etiopijoje, įskaitant tebesitęsiantį smurtą ir kaltinimus rimtais pagrindinių žmogaus teisių pažeidimais; apgailestauja dėl dabartinio ginkluoto Etiopijos federalinės vyriausybės ir Tigrėjaus regiono administracijos, kuriai vadovauja Tigrėjaus išsivadavimo frontas (TPLF) konflikto; ragina abi šalis įsipareigoti nedelsiant nutraukti ugnį ir demokratinėmis priemonėmis spręsti politinius nesutarimus pagal šalies konstituciją, kad būtų rastas ilgalaikis taikus sprendimas, sukurtas ugnies nutraukimo stebėsenos mechanizmas ir dirbti siekiant nacionalinio sutarimo pasitelkiant įtraukų dialogą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia savo solidarumą su aukomis ir nukentėjusiųjų šeimomis; apgailestauja dėl nekaltų civilių gyventojų žūčių ir nužudymų bei neteisminių egzekucijų, nepriklausomai nuo to, kas buvo to kaltininkai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Etiopijos centrinę vyriausybę ir TPLF nedelsiant imtis veiksmų siekiant sušvelninti konfliktą; primygtinai reikalauja, kad visi subjektai griežtai laikytųsi į žmogų orientuoto požiūrio į saugumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad šiuo metu humanitarinės pagalbos darbuotojų patekimas yra griežtai ribojamas; ragina Etiopijos vyriausybę nedelsiant ir nevaržomai leisti humanitarinėms organizacijoms patekti į konflikto zonas, siekiant užtikrinti humanitarinę pagalbą; įspėja dėl didelės humanitarinės krizės pavojaus šalyje, taip pat kaimyninėse valstybėse ir platesniame regione; |
| --- | --- |

4.

| 5. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į Tigrėjaus pajėgoms Ministro Pirmininko A. Abiy pateiktą ultimatumą, kuriuo jos raginamos pasiduoti pareiškiant, kad priešingu atveju bus vykdomas karinis regiono sostinės Mekelle puolimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad tyčiniai išpuoliai prieš civilius yra karo nusikaltimas; ragina abiejų šalių pajėgas gerbti tarptautines žmogaus teises ir tarptautinę humanitarinę teisę bei užtikrinti žmonių apsaugą nukentėjusiose vietovėse; primygtinai ragina visas konflikto šalis ir regionines valdžios institucijas kuo labiau sumažinti žalą civiliams gyventojams bei visada užtikrinti ir sudaryti sąlygas civiliams gyventojams naudotis pagrindinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | su dideliu susirūpinimu pažymi, kad Etiopijoje didėja įtampa ir smurtas tarp etninių grupių; mano, jog itin svarbu, kad Etiopijos ir Tigrėjaus valdžios institucijos imtųsi atsakingo vadovaujančio vaidmens, skatindamos visiems veikėjams ir etninėms grupėms įtraukią politinę aplinką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina federalines valdžios institucijas nutraukti savavališkus sulaikymus ir sekimą, nukreiptus į etnines grupes; ragina Etiopijos valdžios institucijas imtis griežtų priemonių prieš bet kokį etninį profiliavimą ir užtikrinti etninių mažumų apsaugą visoje šalyje; ragina Etiopijos vyriausybę įgyvendinti reformas, kuriomis būtų ginamos žmogaus teisės ir užtikrinamos vienodos galimybės visoms etninėms grupėms naudotis vyriausybės paslaugomis bei ištekliais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra labai susirūpinęs dėl vis didėjančio klaidingos informacijos plitimo ir neapykantą kurstančių kalbų vartojimo, kuo kurstoma etninių grupių tarpusavio kova, siekiant skatinti dabartinį konfliktą Tigrėjuje; ragina visas konflikto šalis susilaikyti nuo neapykantą kurstančių kalbų vartojimo tiek gyvai, tiek ir internete; primygtinai ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas, žiniasklaidos organizacijas ir visuomenę susilaikyti nuo smurto prieš gyventojus, kuriems gresia pavojus, skatinimo, jų diskriminacijos ar priešiškumo jiems; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Etiopijos kaimynines valstybes, įskaitant Eritrėją, taip pat kitas platesnio regiono valstybes, pvz., Nilo baseino šalis, susilaikyti nuo visų politinių ir karinių intervencijų, kurios galėtų sustiprinti konfliktą; pabrėžia, kad to nepadarius gali būti destabilizuotas platesnis regionas ir tai gali turėti pražūtingų pasekmių tarptautinei taikai ir saugumui; pabrėžia esminį vaidmenį, kurį Etiopijos kaimyninės valstybės gali atlikti teikdamos diplomatinę paramą siekiant konflikto deeskalacijos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | išreiškia savo visapusišką paramą Afrikos Sąjungos vadovaujamoms tarpininkavimo ir deeskalacijos pastangoms, kurias inicijavo Afrikos Sąjungai pirmininkaujanti Pietų Afrika, visų pirma trijų AS specialiųjų pasiuntinių skyrimui, ir ragina visas susijusias šalis aktyviai bendradarbiauti ir dalyvauti AS tarpininkavimo veikloje; ragina Etiopijos valdžios institucijas bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, pvz., Afrikos Sąjunga, Tarpvyriausybine vystymosi institucija (IGAD) ir Europos Sąjunga, siekiant pradėti įtraukų dialogą siekiant taikos, saugumo ir stabilumo šalyje bei regione; |
| --- | --- |

11.

| 12. | yra labai susirūpinęs dėl de facto komunikacijų nutraukimo šiauriniame Tigrėjaus regione; primygtinai ragina Etiopijos vyriausybę, kaip jos karinių operacijų regione atskaitomybės ir skaidrumo gestą, atkurti visų formų komunikacijas su Tigrėjumi ir sudaryti sąlygas laisvam Tigrėjaus žmonių bendravimui tarpusavyje; pabrėžia prieigos prie informacijos internete ir realiame gyvenime svarbą ir būtinybę, nes krizės atveju visų žmonių teisė būti informuotam ir gauti informaciją yra itin svarbi; primygtinai ragina leisti teikti nepriklausomas ataskaitas apie padėtį; primygtinai pabrėžia, kad svarbu nedelsiant suteikti nepriklausomos žiniasklaidos patekimą į Tigrėjaus regioną; primygtinai ragina Etiopijos vyriausybę visapusiškai gerbti saviraiškos, asociacijų ir spaudos laisves, kaip numatyta Etiopijos konstitucijoje, ir paleisti nepagrįstai sulaikytus žurnalistus ir tinklaraštininkus; yra tvirtai įsitikinęs, kad taikūs protestai yra demokratijos proceso dalis ir kad bet kokiomis aplinkybėmis reikia vengti naudoti neproporcingą jėgą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina visas konflikto šalis užtikrinti saugų ir laisvą civilių gyventojų judėjimą bei susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina visas konflikto šiauriniame Tigrėjaus regione šalis užtikrinti nevaržomą prieigą nepriklausomiems žmogaus teisių stebėtojams, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių žmogaus teisių standartų; ragina visas konflikto šalis glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamais veikėjais, kad būtų atliktas skaidrus Mai-Kadra žudynių tyrimas ir ragina už šį nusikaltimą atsakingus asmenis nedelsiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Etiopijos federalinės valdžios institucijas atlikti išsamų, nepriklausomą, veiksmingą ir nešališką visų žudymų ir žmogaus teisių pažeidimų tyrimą, įskaitant pernelyg didelės jėgos naudojimą, savavališkus sulaikymus ir priverstinius dingimus bei ragina Tigrėjaus valdžios institucijas bendradarbiauti atliekant šiuos tyrimus; ragina visas Etiopijos valdžios institucijas aktyviai kovoti su nebaudžiamumu; primena Etiopijos vyriausybei jos įsipareigojimus užtikrinti pagrindines teises, įskaitant teisę kreiptis į teismą ir teisę į teisingą ir nepriklausomą bylos nagrinėjimą, kurios numatytos Afrikos chartijoje ir kitose tarptautinėse ir regioninėse žmogaus teisių priemonėse; primygtinai reikalauja, kad Etiopijos valdžios institucijos užtikrintų, jog visoje Etiopijoje būtų laikomasi sąžiningos ir nešališkos teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES humanitarinės pagalbos subjektus glaudžiai bendradarbiauti su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNHCR) ir toliau teikti paramą pabėgėliams, kurie bėgo nuo šios krizės, taip pat ir netoli vietovių, iš kurių jie pabėgo; primena, kad Etiopijos vyriausybė yra atsakinga už pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų saugą ir saugumą jos teritorijoje; primena, kad daugiau kaip 96 000 pabėgėlių iš Eritrėjos daugiausia yra apgyvendinti pabėgėlių stovyklose Tigrėjaus regione; pritaria tarptautinės bendruomenės ir humanitarinių organizacijų raginimams teikti didesnę pagalbą pabėgėliams ir perkeltiesiems asmenims; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES ir jos partnerius remti Sudano vyriausybę ir vietos valdžios institucijas, skubiai reaguojant į raginimus priimti Etiopijos pabėgėlius, bėgančius nuo kovų Tigrėjaus regione; palankiai vertina Sudano pasirengimą priimti nuo konflikto bėgančius pabėgėlius; pabrėžia, kad reikia skubiai pasirengti iki 200 000 pabėgėlių atvykimui į Sudaną; pastebi, kad Etiopija yra svarbi migrantų kelionės tikslo, tranzito ir kilmės šalis; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visais finansuojamais projektais, pradėtais naudojantis ES pagalbos Afrikai patikos fondu, būtų gerbiamos žmogaus teisės, ypač migrantų ir šalies viduje perkeltų asmenų teisės; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES ir jos valstybes nares skubiai sutelkti papildomus išteklius, taip pat struktūriškai ir suderintai panaudoti papildomus išteklius, siekiant spręsti visus dėl konflikto kilusius poreikius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina Etiopijos vyriausybės įsipareigojimą 2021 m. surengti visuotinius rinkimus; primygtinai ragina visus politinius veikėjus šalyje prieš rinkimus pradėti politinį dialogą, kuriame dalyvautų viso politinio, ideologinio, regioninio ir etninio spektro piliečiai; tvirtai pabrėžia, kad laisvi, sąžiningi, įtraukūs ir patikimi rinkimai gali vykti tik aplinkoje, kurioje nebūtų bauginimo, smurto ir priekabiavimo, užtikrinant žodžio ir asociacijų laisvę bei laikantis tarptautinių normų; apgailestauja, kad nuo 2020 m. birželio mėn. sulaikius kelis opozicijos politikus iš viso politinio spektro ir dėl rimtų tinkamo proceso pažeidimų, kuriais pažeidžiamos sulaikytųjų teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, buvo pakenkta laisviems rinkimams; ragina valdžios institucijas paleisti visus sulaikytus asmenis, išskyrus atvejus, kai jie kaltinami teisėje pripažintais nusikaltimais ir gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn pagal tarptautinius teisingo bylos nagrinėjimo standartus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | išreiškia savo įsipareigojimą Etiopijos vienybei ir teritoriniam vientisumui ir ragina visus Etiopijoje veikiančius subjektus siekti taikaus visų konfliktų šalyje sprendimo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina ES toliau naudoti visas būtinas diplomatines priemones, kad būtų galima bendradarbiauti su federalinėmis ir regioninėmis valdžios institucijomis, taip pat su regioniniais partneriais ir daugiašalėmis institucijomis, siekiant taikiai išspręsti konfliktą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos išorės veiksmų tarnybai, Etiopijos federalinei vyriausybei ir Federacijos rūmams, Tigrėjaus regiono valdžios institucijoms, Sudano Respublikos vyriausybei, IGAD vyriausybėms, Afrikos Sąjungai ir jos valstybėms narėms, Panafrikos Parlamentui bei AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

22.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/137

---

P9_TA(2020)0331

Nuolatiniai žmogaus teisių pažeidimai Baltarusijoje, ypač Ramano Bandarenkos nužudymas

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų Baltarusijoje, ypač Ramano Bandarenkos nužudymo (2020/2882(RSP))

(2021/C 425/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Baltarusijos, ypač į 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (1), 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės Baltarusijoje pablogėjimo, ypač svetainės „Chartija 97“ atvejo (2), 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Baltarusijos (3), 2017 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (4) ir 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Baltarusijos, ypač į 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (1), 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės Baltarusijoje pablogėjimo, ypač svetainės „Chartija 97“ atvejo (2), 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Baltarusijos (3), 2017 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (4) ir 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 21 d. savo rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl santykių su Baltarusija (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 21 d. savo rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl santykių su Baltarusija (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2020 m. Sacharovo premiją už minties laisvę, kuri 2020 m. spalio 22 d. buvo skirta demokratinei Baltarusijos opozicijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2020 m. Sacharovo premiją už minties laisvę, kuri 2020 m. spalio 22 d. buvo skirta demokratinei Baltarusijos opozicijai,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugpjūčio 13 d. Europos Parlamento pirmininko pareiškimą ir 2020 m. rugpjūčio 17 d. penkių frakcijų vadovų pareiškimą dėl padėties Baltarusijoje po 2020 m. rugpjūčio 9 d. įvykusių vadinamųjų prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugpjūčio 13 d. Europos Parlamento pirmininko pareiškimą ir 2020 m. rugpjūčio 17 d. penkių frakcijų vadovų pareiškimą dėl padėties Baltarusijoje po 2020 m. rugpjūčio 9 d. įvykusių vadinamųjų prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 1 d. ir 2020 m. spalio 16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2020 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas dėl Baltarusijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 1 d. ir 2020 m. spalio 16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2020 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas dėl Baltarusijos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimą į asmenų, kuriems taikomos sankcijos, sąrašą įtraukti 15 Baltarusijos valdžios institucijų pareigūnų, įskaitant Aliaksandrą Lukašenką, taip padidinant bendrą Baltarusijos piliečių, kuriems taikomas draudimas keliauti ir turto įšaldymas, skaičių iki 59; atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą pratęsti 2004 m. ES ginklų ir įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidaus represijoms, embargą Baltarusijai (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimą į asmenų, kuriems taikomos sankcijos, sąrašą įtraukti 15 Baltarusijos valdžios institucijų pareigūnų, įskaitant Aliaksandrą Lukašenką, taip padidinant bendrą Baltarusijos piliečių, kuriems taikomas draudimas keliauti ir turto įšaldymas, skaičių iki 59; atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą pratęsti 2004 m. ES ginklų ir įrangos, kuri galėtų būti naudojama vidaus represijoms, embargą Baltarusijai (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugpjūčio 14 d. neeilinio Užsienio reikalų tarybos posėdžio pagrindinį rezultatą ir į 2020 m. rugpjūčio 19 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas dėl padėties Baltarusijoje po 2020 m. rugpjūčio 9 d. prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugpjūčio 14 d. neeilinio Užsienio reikalų tarybos posėdžio pagrindinį rezultatą ir į 2020 m. rugpjūčio 19 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas dėl padėties Baltarusijoje po 2020 m. rugpjūčio 9 d. prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į daugybę neseniai Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai padarytų pareiškimų ir deklaracijų dėl Baltarusijos, visų pirma į 2020 m. rugpjūčio 11 d. ir 2020 m. rugpjūčio 17 d. pareiškimus, ir į ankstesnius Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimus, ypač į 2020 m. lapkričio 13 d. pareiškimą dėl Ramano Bandarenkos mirties, taip pat į pareiškimus dėl mirties bausmės taikymo Baltarusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugybę neseniai Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai padarytų pareiškimų ir deklaracijų dėl Baltarusijos, visų pirma į 2020 m. rugpjūčio 11 d. ir 2020 m. rugpjūčio 17 d. pareiškimus, ir į ankstesnius Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimus, ypač į 2020 m. lapkričio 13 d. pareiškimą dėl Ramano Bandarenkos mirties, taip pat į pareiškimus dėl mirties bausmės taikymo Baltarusijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 7 d. Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą dėl savavališkų ir nepaaiškintų suėmimų ir sulaikymų dėl politinių priežasčių ir 2020 m. rugsėjo 11 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą dėl didėjančio smurto prieš Koordinavimo tarybos narius ir jų bauginimo, atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 17 d. ES delegacijos Baltarusijoje ES valstybių narių, kurioms atstovaujama Minske, Didžiosios Britanijos ambasados, Šveicarijos ambasados ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasados vardu padarytą bendrą pareiškimą dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Baltarusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 7 d. Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą dėl savavališkų ir nepaaiškintų suėmimų ir sulaikymų dėl politinių priežasčių ir 2020 m. rugsėjo 11 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą dėl didėjančio smurto prieš Koordinavimo tarybos narius ir jų bauginimo, atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 17 d. ES delegacijos Baltarusijoje ES valstybių narių, kurioms atstovaujama Minske, Didžiosios Britanijos ambasados, Šveicarijos ambasados ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasados vardu padarytą bendrą pareiškimą dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Baltarusijoje,

| — | atsižvelgdamas į JT pareiškimus dėl padėties Baltarusijoje, visų pirma į 2020 m. rugpjūčio 13 d. ir 2020 m. lapkričio 19 d. JT specialiųjų pranešėjų žmogaus teisių klausimais ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai 2020 m. rugpjūčio 21 d., 2020 m. rugsėjo 11 d. ir 2020 m. lapkričio 13 d. pareiškimus, taip pat į pareiškimus, padarytus per skubias diskusijas dėl žmogaus teisių padėties 2020 m. rugsėjo 18 d. vykusioje Žmogaus teisių tarybos 45-ojoje sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT pareiškimus dėl padėties Baltarusijoje, visų pirma į 2020 m. rugpjūčio 13 d. ir 2020 m. lapkričio 19 d. JT specialiųjų pranešėjų žmogaus teisių klausimais ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai 2020 m. rugpjūčio 21 d., 2020 m. rugsėjo 11 d. ir 2020 m. lapkričio 13 d. pareiškimus, taip pat į pareiškimus, padarytus per skubias diskusijas dėl žmogaus teisių padėties 2020 m. rugsėjo 18 d. vykusioje Žmogaus teisių tarybos 45-ojoje sesijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 17 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Baltarusijoje klausimais ataskaitą ir į 2020 m. rugsėjo 17 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Baltarusijoje rengiantis 2020 m. prezidento rinkimams ir po jų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 17 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Baltarusijoje klausimais ataskaitą ir į 2020 m. rugsėjo 17 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Baltarusijoje rengiantis 2020 m. prezidento rinkimams ir po jų,

| — | atsižvelgdamas į ESBO pranešėjo 2020 m. lapkričio 5 d. ataskaitą, parengtą taikant Maskvos mechanizmą, dėl tariamų žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su Baltarusijoje 2020 m. rugpjūčio 9 d. įvykusiais prezidento rinkimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO pranešėjo 2020 m. lapkričio 5 d. ataskaitą, parengtą taikant Maskvos mechanizmą, dėl tariamų žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su Baltarusijoje 2020 m. rugpjūčio 9 d. įvykusiais prezidento rinkimais,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas žmogaus teisių konvencijas, kurias Baltarusija yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visas žmogaus teisių konvencijas, kurias Baltarusija yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Baltarusijoje tęsiami precedento neturintys taikūs protestai ir streikai praėjus daugiau kaip 100 dienų nuo jų pradžios, o tai rodo Baltarusijos visuomenės nepasitenkinimą ir sutelkimą prieš masinį rinkimų rezultatų klastojimą ir šalies autokratinio režimo vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; kadangi tęsiasi protestai, kurių pikas – savaitgaliais vykstantys Vienybės maršai, ir kadangi protestų mastas Baltarusijos istorijoje yra beprecedentis, o dalyvių skaičius siekia šimtus tūkstančių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Baltarusijoje tęsiami precedento neturintys taikūs protestai ir streikai praėjus daugiau kaip 100 dienų nuo jų pradžios, o tai rodo Baltarusijos visuomenės nepasitenkinimą ir sutelkimą prieš masinį rinkimų rezultatų klastojimą ir šalies autokratinio režimo vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; kadangi tęsiasi protestai, kurių pikas – savaitgaliais vykstantys Vienybės maršai, ir kadangi protestų mastas Baltarusijos istorijoje yra beprecedentis, o dalyvių skaičius siekia šimtus tūkstančių;

| B. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos į teisėtus ir taikius protestus reagavo smurtu, represijomis, sistemingu bauginimu, priekabiavimu, pagrindinių laisvių apribojimais ir nežmonišku elgesiu, įskaitant kankinimus ir seksualinį smurtą prieš protestų metu sulaikytus žmones, įskaitant žmogaus teisių gynėjus; kadangi žmogaus teisių gynėjai, įskaitant Aliaksandrą Taraykouskį, Konstantiną Šišmakovą, Artsyomą Parukou, Aliaksandrą Vikhorą ir Genadį Šutovą, užregistravo daugiau kaip 500 kankinimo ir netinkamo elgesio atvejų, kai žmonės dingo be žinios arba buvo rasti negyvi; kadangi Baltarusija yra vienintelė Europos šalis, kurioje vis dar vykdoma mirties bausmė; |
| --- | --- |

B.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos į teisėtus ir taikius protestus reagavo smurtu, represijomis, sistemingu bauginimu, priekabiavimu, pagrindinių laisvių apribojimais ir nežmonišku elgesiu, įskaitant kankinimus ir seksualinį smurtą prieš protestų metu sulaikytus žmones, įskaitant žmogaus teisių gynėjus; kadangi žmogaus teisių gynėjai, įskaitant Aliaksandrą Taraykouskį, Konstantiną Šišmakovą, Artsyomą Parukou, Aliaksandrą Vikhorą ir Genadį Šutovą, užregistravo daugiau kaip 500 kankinimo ir netinkamo elgesio atvejų, kai žmonės dingo be žinios arba buvo rasti negyvi; kadangi Baltarusija yra vienintelė Europos šalis, kurioje vis dar vykdoma mirties bausmė;

| C. | kadangi manoma, kad iki 2020 m. rugpjūčio 9 d. vykusių rinkimų ir po jų tam tikru metu buvo sulaikyta daugiau kaip 25 000 baltarusių protestų prieš režimą, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, moteris ir vaikus; kadangi pastaruoju metu per vykstančius taikius protestus buvo sulaikyta daugiau kaip 1 000 žmonių – tiek 2020 m. lapkričio 8 d., tiek lapkričio 15 d.; kadangi Baltarusijoje yra virš 125 politinių kalinių; |
| --- | --- |

C.

kadangi manoma, kad iki 2020 m. rugpjūčio 9 d. vykusių rinkimų ir po jų tam tikru metu buvo sulaikyta daugiau kaip 25 000 baltarusių protestų prieš režimą, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, moteris ir vaikus; kadangi pastaruoju metu per vykstančius taikius protestus buvo sulaikyta daugiau kaip 1 000 žmonių – tiek 2020 m. lapkričio 8 d., tiek lapkričio 15 d.; kadangi Baltarusijoje yra virš 125 politinių kalinių;

| D. | kadangi Ramaną Bandarenką, 31 m. meno mokytojas, 2020 m. lapkričio 11 d. vakarą žiauriai sumušė civilių drabužius ir kaukes dėvinčių žmonių grupė, kuri, kaip pranešama, turi artimus ryšius su A. Lukašenkos režimu; kadangi R. Bandarenka ir toliau buvo mušamas ir po dviejų valandų buvo nuvežtas į ligoninę dėl galvos sužalojimų, dėl kurių kitą dieną jis mirė; kadangi valdžios institucijos atsisako prisiimti atsakomybę už jo mirtį tvirtindamos, kad P. Bandarenką sumušė „suinteresuoti piliečiai“ ir persekioja du informatorius: gydytoją ir žurnalistą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Ramaną Bandarenką, 31 m. meno mokytojas, 2020 m. lapkričio 11 d. vakarą žiauriai sumušė civilių drabužius ir kaukes dėvinčių žmonių grupė, kuri, kaip pranešama, turi artimus ryšius su A. Lukašenkos režimu; kadangi R. Bandarenka ir toliau buvo mušamas ir po dviejų valandų buvo nuvežtas į ligoninę dėl galvos sužalojimų, dėl kurių kitą dieną jis mirė; kadangi valdžios institucijos atsisako prisiimti atsakomybę už jo mirtį tvirtindamos, kad P. Bandarenką sumušė „suinteresuoti piliečiai“ ir persekioja du informatorius: gydytoją ir žurnalistą;

| E. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos nesiėmė skubių priemonių, kaip reikalaujama pagal įstatymą, kad ištirtų nusikaltimą, ir po to visoje Baltarusijoje buvo sulaikyta daugiau kaip 1 100 asmenų, minėjusių R. Bandarenkos mirtį; kadangi stačiatikių ir katalikų bažnyčios atstovai gavo Baltarusijos tyrimų komiteto pranešimus apie įstatymo pažeidimą, nes jie pasmerkė tai, kad saugumo pajėgos sugriovė Ramanui Bandarenkai padarytą paminklą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos nesiėmė skubių priemonių, kaip reikalaujama pagal įstatymą, kad ištirtų nusikaltimą, ir po to visoje Baltarusijoje buvo sulaikyta daugiau kaip 1 100 asmenų, minėjusių R. Bandarenkos mirtį; kadangi stačiatikių ir katalikų bažnyčios atstovai gavo Baltarusijos tyrimų komiteto pranešimus apie įstatymo pažeidimą, nes jie pasmerkė tai, kad saugumo pajėgos sugriovė Ramanui Bandarenkai padarytą paminklą;

| F. | kadangi užuot patraukusios baudžiamojon atsakomybėn asmenis, atsakingus už Ramano Bandarenkos mirtį, valdžios institucijos vykdo baudžiamąjį persekiojimą prieš asmenis, kurie bando išsiaiškinti tiesą apie jo mirties aplinkybes; kadangi Baltarusijos generalinė prokuratūra 2020 m. lapkričio 19 d. pradėjo baudžiamąją bylą pagal Baltarusijos baudžiamojo kodekso 178 straipsnio 3 dalį (medicininės paslapties atskleidimas, dėl kurio kilo sunkių padarinių); kadangi dėl to buvo suimta Katsiaryna Barysevič, nepriklausomos žiniasklaidos organizacijos „TUT.BY“ žurnalistė, kuri parašė apie Ramano Bandarenkos mirtį; |
| --- | --- |

F.

kadangi užuot patraukusios baudžiamojon atsakomybėn asmenis, atsakingus už Ramano Bandarenkos mirtį, valdžios institucijos vykdo baudžiamąjį persekiojimą prieš asmenis, kurie bando išsiaiškinti tiesą apie jo mirties aplinkybes; kadangi Baltarusijos generalinė prokuratūra 2020 m. lapkričio 19 d. pradėjo baudžiamąją bylą pagal Baltarusijos baudžiamojo kodekso 178 straipsnio 3 dalį (medicininės paslapties atskleidimas, dėl kurio kilo sunkių padarinių); kadangi dėl to buvo suimta Katsiaryna Barysevič, nepriklausomos žiniasklaidos organizacijos „TUT.BY“ žurnalistė, kuri parašė apie Ramano Bandarenkos mirtį;

| G. | kadangi Baltarusijos vidaus reikalų ministerija 2020 m. spalio 12 d. paskelbė pareiškimą, kuriame paskelbė savo norą naudoti kovinius šaudmenis prieš protestuotojus; kadangi valdžios institucijos naudojo apsvaiginimo granatas ir ašarines dujas, taikė guminėmis kulkomis tiesiai į pavienius asmenis ir keliuose protestuose šaudė į orą; kadangi nuolat susiduriama su transporto ir komunikacijos kliūtimis, ypač prieigos prie interneto apribojimais, nes tai būdas užkirsti kelią protestams ir juos išsklaidyti; |
| --- | --- |

G.

kadangi Baltarusijos vidaus reikalų ministerija 2020 m. spalio 12 d. paskelbė pareiškimą, kuriame paskelbė savo norą naudoti kovinius šaudmenis prieš protestuotojus; kadangi valdžios institucijos naudojo apsvaiginimo granatas ir ašarines dujas, taikė guminėmis kulkomis tiesiai į pavienius asmenis ir keliuose protestuose šaudė į orą; kadangi nuolat susiduriama su transporto ir komunikacijos kliūtimis, ypač prieigos prie interneto apribojimais, nes tai būdas užkirsti kelią protestams ir juos išsklaidyti;

| H. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos toliau vykdo smurtines represijas prieš nepriklausomus Baltarusijos žurnalistus ir piliečių žurnalistus ir sąmoningai stengiasi trukdyti objektyviems reportažams; kadangi vien 2020 m. lapkričio 15 d. buvo suimti 23 žurnalistai, kurie pranešė apie protestus, surengtus Ramano Bandarenkos atminimui įvairiuose Baltarusijos miestuose; kadangi į Baltarusiją neleidžiama patekti užsienio žiniasklaidai ir žurnalistams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos toliau vykdo smurtines represijas prieš nepriklausomus Baltarusijos žurnalistus ir piliečių žurnalistus ir sąmoningai stengiasi trukdyti objektyviems reportažams; kadangi vien 2020 m. lapkričio 15 d. buvo suimti 23 žurnalistai, kurie pranešė apie protestus, surengtus Ramano Bandarenkos atminimui įvairiuose Baltarusijos miestuose; kadangi į Baltarusiją neleidžiama patekti užsienio žiniasklaidai ir žurnalistams;

| I. | kadangi rinkimų laikotarpiu ir po jo iš viso buvo patraukta atsakomybėn 390 žurnalistų, iš kurių 77 atliko trumpas iki 15 dienų trukmės laisvės atėmimo bausmes, jiems paskyrus administracines nuobaudas; kadangi, pasak Baltarusijos žurnalistų asociacijos, 2020 m. lapkričio 23 d. 14 žurnalistų vis dar buvo sulaikyti remiantis administraciniais ar baudžiamaisiais kaltinimais; |
| --- | --- |

I.

kadangi rinkimų laikotarpiu ir po jo iš viso buvo patraukta atsakomybėn 390 žurnalistų, iš kurių 77 atliko trumpas iki 15 dienų trukmės laisvės atėmimo bausmes, jiems paskyrus administracines nuobaudas; kadangi, pasak Baltarusijos žurnalistų asociacijos, 2020 m. lapkričio 23 d. 14 žurnalistų vis dar buvo sulaikyti remiantis administraciniais ar baudžiamaisiais kaltinimais;

| J. | kadangi per savavališkus žurnalistų sulaikymus ir areštus dažnai buvo naudojama jėga ir dėl to buvo sugadinta profesinė įranga, ji buvo konfiskuota ir buvo ištrinta paruošta vaizdo medžiaga; kadangi guminėmis kulkomis buvo sužeistos trys žurnalistės, dirbusios savo žurnalistinį darbą; |
| --- | --- |

J.

kadangi per savavališkus žurnalistų sulaikymus ir areštus dažnai buvo naudojama jėga ir dėl to buvo sugadinta profesinė įranga, ji buvo konfiskuota ir buvo ištrinta paruošta vaizdo medžiaga; kadangi guminėmis kulkomis buvo sužeistos trys žurnalistės, dirbusios savo žurnalistinį darbą;

| K. | kadangi rinkimus nušviesti atvykusiems užsienio korespondentams nebuvo suteikta akreditacija; kadangi 2020 m. spalio 2 d. Baltarusijos užsienio reikalų ministerija atšaukė visų šalyje buvusių užsienio žurnalistų akreditaciją ir apibūdino šį žingsnį kaip dalį šalies žiniasklaidos taisyklių ir procedūrų reformos; |
| --- | --- |

K.

kadangi rinkimus nušviesti atvykusiems užsienio korespondentams nebuvo suteikta akreditacija; kadangi 2020 m. spalio 2 d. Baltarusijos užsienio reikalų ministerija atšaukė visų šalyje buvusių užsienio žurnalistų akreditaciją ir apibūdino šį žingsnį kaip dalį šalies žiniasklaidos taisyklių ir procedūrų reformos;

| L. | kadangi Baltarusijos vaikai yra represijų taikiniai, nes jų tėvams grasinama prarasti globos teises dėl dalyvavimo protestuose; |
| --- | --- |

L.

kadangi Baltarusijos vaikai yra represijų taikiniai, nes jų tėvams grasinama prarasti globos teises dėl dalyvavimo protestuose;

| M. | kadangi ES nustatė sankcijas 40 asmenų, atsakingų už smurtą, represijas ir rinkimų rezultatų klastojimą Baltarusijoje; kadangi 2020 m. lapkričio 6 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė į asmenų, kuriems taikomos sankcijos, sąrašą įtraukti 15 Baltarusijos valdžios institucijų pareigūnų, įskaitant Aliaksandrą Lukašenką ir jo sūnų; kadangi rengiamos tolesnės sankcijos asmenims ir įmonėms; kadangi Astraveco branduolinė elektrinė elektros energiją pradėjo gaminti 2020 m. lapkričio 3 d., o tai vėl kelia nerimą dėl jos saugos; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES nustatė sankcijas 40 asmenų, atsakingų už smurtą, represijas ir rinkimų rezultatų klastojimą Baltarusijoje; kadangi 2020 m. lapkričio 6 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė į asmenų, kuriems taikomos sankcijos, sąrašą įtraukti 15 Baltarusijos valdžios institucijų pareigūnų, įskaitant Aliaksandrą Lukašenką ir jo sūnų; kadangi rengiamos tolesnės sankcijos asmenims ir įmonėms; kadangi Astraveco branduolinė elektrinė elektros energiją pradėjo gaminti 2020 m. lapkričio 3 d., o tai vėl kelia nerimą dėl jos saugos;

| N. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos iki šiol neištyrė pranešimų apie policijos žiaurų elgesį ir vis dar plačiai paplitęs nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus; kadangi teisinės valstybės nebuvimas trukdo nukentėjusiesiems pasinaudoti teise į teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos iki šiol neištyrė pranešimų apie policijos žiaurų elgesį ir vis dar plačiai paplitęs nebaudžiamumas už žmogaus teisių pažeidimus; kadangi teisinės valstybės nebuvimas trukdo nukentėjusiesiems pasinaudoti teise į teisingą bylos nagrinėjimą;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia Ramano Bandarenkos nužudymą ir reiškia užuojautą jo šeimai ir visoms šeimoms, kurios prarado artimuosius dėl A. Lukašenkos režimo vykdomų represijų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina atlikti skubų, išsamų, nešališką ir nepriklausomą Ramano Bandarenkos mirties su protestais susijusių Aliaksandro Taraikouskio, Aliaksandro Vichoro, Arciomo Parukovo, Henadzio Šutavo ir Kanstantino Šyšmakovo mirčių tyrimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas nedelsiant paleisti visus politinius kalinius, įskaitant dr. Artsyomą Sarokiną ir žurnalistę Katsiaryną Barysevič, kurie demaskavo oficialią Ramano Bandarenkos nužudymo versiją; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, kad remia Baltarusijos protestuotojus, reikalaujančius laisvės, demokratijos, orumo ir teisės spręsti dėl savo likimo; smerkia nuolatinius žmogaus teisių pažeidimus, bauginimą ir neproporcingą jėgos naudojimą prieš taikius protestuotojus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina nedelsiant paleisti medicinos darbuotoją, kuris žiniasklaidai suteikė visuomenei svarbią informaciją apie Ramano Bandarenkos mirtį, nepažeisdamas nukentėjusiojo šeimos teisių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Baltarusijos valdžios institucijas nutraukti visų formų smurtą prieš Baltarusijos piliečius ir sulaikytus asmenis, netinkamą elgesį su jais, smurtą prieš juos dėl lyties ir jų kankinimą, suteikti jiems galimybę gauti medicinos ir teisinių konsultacijų ir nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus savavališkai sulaikytus asmenis, įskaitant asmenis, sulaikytus už dalyvavimą protestuose prieš rinkimų rezultatus ar prieš valdžios institucijų naudojamą smurtą, arba už tai, kad išreiškė paramą šiems protestams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | griežtai smerkia bet kokį bauginimą, priekabiavimą, savavališkus suėmimus ir sulaikymus bei netinkamą elgesį su piliečiais ir smerkia Baltarusijos valdžios institucijų arba jų vardu vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; ragina nedelsiant nutraukti visų formų priekabiavimą prie piliečių, pvz., darbuotojų atleidimą ar studentų išmetimą dėl dalyvavimo streikuose ar protestuose, žurnalistų akreditacijos panaikinimą, komunalinių paslaugų, pvz., vandens ar šildymo paslaugų, teikimo nutraukimą kaip bausmę, vaiko globos teisių atėmimą, privačių banko sąskaitų blokavimą ir interneto ryšio nutraukimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina visus Baltarusijos teisėsaugos pareigūnus ir visus Baltarusijos valdžios institucijų vardu veikiančius asmenis nedelsiant liautis naudoti smurtą prieš civilius gyventojus ir nevykdyti baudžiamųjų įsakymų ir nurodymų, kuriais liepiama neproporcingai panaudoti jėgą, vykdyti smurtą ir kankinimą bei netinkamai elgtis su piliečiais; ragina Baltarusijos baudžiamajame kodekse nustatyti konkrečią kankinimo apibrėžtį, atitinkančią tarptautinius žmogaus teisių standartus, ir pakeisti teisės aktus, kad priverstinis dingimas būtų kriminalizuotas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Smerkia visišką valdžios institucijų nenorą tirti teisėsaugos pareigūnų netinkamo elgesio ir jų vykdomų kankinimų atvejus ir tuo pat metu prieš taikius piliečius pradedant baudžiamuosius tyrimus; pabrėžia, kad tai liudija sąmoningą ir sistemingą represijų ir nebaudžiamumo politiką; tai, dar labiau pabrėžia faktas, kad represijas vykdančios policijos ir specialiosios saugumo pajėgos ir toliau gauna aukščiausius apdovanojimus už dalyvavimą nusikaltimuose prieš tautą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atsisako pripažinti vadinamųjų 2020 m. rugpjūčio 9 d. prezidento rinkimų rezultatus ir išreiškia tvirtą savo paramą Baltarusijos žmonėms, teisėtai reikalaujantiems nedelsiant nutraukti autoritarines represijas, gerbti pagrindines laisves ir žmogaus teises, užtikrinti demokratinį atstovavimą ir politinį dalyvavimą bei surengti tarptautinius standartus atitinkančius naujus laisvus ir sąžiningus rinkimus kuriuos stebėtų ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (ODIHR); |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina visas Baltarusijoje veikiančias įmones elgtis ypač stropiai ir laikytis savo pareigos užtikrinti žmogaus teises, laikantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai pabrėžia, kad būtina užtikrinti piliečių teises į susirinkimų, asociacijų, žodžio ir nuomonės laisvę, taip pat žiniasklaidos laisvę ir panaikinti visus teisinius apribojimus ir praktiką, kurie trukdo naudotis šiomis laisvėmis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pakartoja, kad svarbu nustatyti teisės viršenybę, kad būtų gerbiamos pagrindinės laisvės ir žmogaus teisės, taip pat kad veiktų nepriklausomos teisminės institucijos, siekiant užtikrinti teisę į advokatą, teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją padidinti paramą nepriklausomai Baltarusijos žiniasklaidai, kurios išlikimas ir veikla yra itin svarbūs siekiant objektyviai informuoti Baltarusijos visuomenę ir tarptautinę bendruomenę apie įvykius Baltarusijoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | griežtai smerkia tai, kad vis dar taikoma mirties bausmė, ir ragina nedelsiant ir visam laikui ją panaikinti, taip pat, kol nepanaikinta mirties bausmė, ragina paskelbti mirties bausmės moratoriumą ir užtikrinti veiksmingą teisę apskųsti mirties nuosprendį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas nustoti pulti, suiminėti ir demonizuoti žurnalistus ir žiniasklaidos darbuotojus ir imtis veiksmų, kad būtų užtikrinta prasminga žiniasklaidos laisvės apsauga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES remti tarptautinį A. Lukašenkos režimo įvykdytų nusikaltimų prieš Baltarusijos žmones tyrimą; mano, kad šį tyrimą reikia paremti įsteigiant įrodymų rinkimo centrą ir ES tarptautinės teisės ekspertų darbo grupę, kuri padėtų atlikti būsimus tarptautinius tyrimus; ragina Komisiją, valstybes nares ir EIVT visapusiškai remti Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos pastangas ir ESBO Maskvos mechanizmo naudojimą, taip pat remti žmogaus teisių gynėjus ir pilietinę visuomenę, kad būtų užtikrinama, kad žmogaus teisių pažeidimai būtų fiksuojami dokumentais ir apie šiuos pažeidimus būtų pranešama, o vėliau reikalaujama atsakomybės už juos ir užtikrinamas teisingumas nukentėjusiems; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smerkia Baltarusijos Nacionalinio Susirinkimo veiksmus, kuriais dėl politinių priežasčių atimama Baltarusijos piliečių pilietybė; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smerkia susidorojimą su žmogaus teisių gynėjomis, visų pirma Viasnos žmogaus teisių centro atstovių Marfos Rabkovos ir Marinos Kostyliančenkos suėmimą, ir ragina nedelsiant nutraukti prieš moteris aktyvistes nukreiptą persekiojimą dėl lyties; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad, atsižvelgiant į pandemiją, 2020 m. Sacharovo premijos už minties laisvę įteikimo demokratinei Baltarusijos opozicijai ceremonija šiuo metu gali būti surengta kaip nuotoliniu būdu rengiama ceremonija; tačiau pabrėžia, kad, kai tik bus įmanoma, turėtų būti surengta ceremonija, kurioje būtų dalyvaujama fiziškai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad veiksmai, kurių ES ir jos valstybės narės iki šiol ėmėsi prieš A. Lukašenkos režimą, yra nepakankami, ir palankiai vertina Tarybos sprendimą parengti trečiąjį sankcijų, taikomų įmonėms ir oligarchams, susijusiems su Lukašenkos režimu, paketą; ragina įtikinančiai išplėsti ES sankcijų sąrašą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | išreiškia paramą neatidėliotinos Europos Parlamento faktų nustatymo misijos į Vilnių ir Varšuvą inicijavimui, taip pat bendradarbiavimui su opozicija Baltarusijoje siekiant išnagrinėti tarpininkavimo ir paramos demokratijai veiklos galimybes; pabrėžia, kad reikia tęsti tarpininkavimo ir paramos demokratijai veiklą, pvz., po faktų nustatymo misijos surengti aukšto lygio misiją; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina visiškai įšaldyti visus ES lėšų pervedimus, įskaitant Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitas paskolas dabartinei Baltarusijos vyriausybei ir valstybės kontroliuojamiems projektams; ragina EIVT sustabdyti derybas dėl ES ir Baltarusijos partnerystės prioritetų tol, kol neįvyks laisvi ir sąžiningi prezidento rinkimai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina ES ir valstybes nares didinti paramą Baltarusijos pilietinei visuomenei ir gerinti ES bendravimą su nepriklausomomis pilietinės visuomenės organizacijomis, žmogaus teisių gynėjais ir nepriklausomais žurnalistais, visų pirma tais, kurie yra sulaikyti, ir juos labiau remti stebint jų teismo procesus; prašo Komisijos skubiai sukurti stipendijų programą studentams ir mokslininkams, išmestiems iš Baltarusijos universitetų už demokratines pažiūras; prašo Komisijos pradėti vykdyti tikslinę ES paramos programą, kuria būtų padėdama politinių represijų ir policijos smurto aukoms; |
| --- | --- |

24.

| 25. | Smerkia Europos diplomatų išsiuntimą iš Baltarusijos ir ragina ES ir valstybes nares apsvarstyti galimybę sumažinti diplomatinių santykių su šia šalimi lygį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apgailestauja dėl Baltarusijos valdžios institucijų atsiųstų prašymų išduoti Stsiapaną Putsilą ir Ramaną Protasevičių – Varšuvoje įsikūrusių televizijos kanalų „Telegram Next“ ir „Nexta-live“ steigėjų, kuriuos Baltarusijos valstybės saugumo komitetas (KGB) įtraukė į teroristinėje veikloje dalyvaujančių asmenų sąrašą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti ESBO Maskvos mechanizmo pranešėjo rekomendacijas dėl prieglobsčio suteikimo persekiojimo atvejais, kuriems taikoma Ženevos konvencija dėl pabėgėlių statuso; todėl ragina valstybes nares dar labiau supaprastinti vizų išdavimo asmenims, kurie bėga iš Baltarusijos dėl politinių priežasčių, procedūras ir suteikti šiems asmenims ir jų šeimų nariams visą reikalingą paramą ir pagalbą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | Smerkia žiniasklaidos slopinimą ir prieigos prie interneto panaikinimą, dezinformacijos skleidimą ir žurnalistų bei tinklaraštininkų mušimą, areštus ir bauginimą; pabrėžia, kad Baltarusijos žmonės turi teisę nekliudomai gauti informaciją; ragina ES naudoti savo priemones ir paremti žiniasklaidos priemones ir žurnalistus, kurie patiria režimo represijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primygtinai pabrėžia, kad Baltarusijos darbuotojams turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti teise taikiai streikuoti nerizikuojant būti atleistiems iš darbo, suimtiems ar tapti kitų represijų taikiniu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reiškia nepasitenkinimą tuo, kad Astravo branduolinė elektrinė neatitinka aukščiausių tarptautinių aplinkosaugos ir saugos standartų; remia pastangas užtikrinti Europos solidarumą energijos importo iš Astravo atominės elektrinės į ES rinką uždraudimo klausimu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant sukurti visapusišką, veiksmingą ir savalaikį ES masto ribojamųjų priemonių mechanizmą – vadinamąjį Europos S. Magnitskio aktą, pagal kurį būtų galima taikyti priemones bet kokiems asmenims, valstybiniams ir nevalstybiniams subjektams bei kitiems subjektams, atsakingiems už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, piktnaudžiavimą ir korupciją arba su jais susijusiems; |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai bei Baltarusijos Respublikos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0231.

(2)  OL C 11, 2020 1 13, p. 18.

(3)  OL C 390, 2019 11 18, p. 100.

(4)  OL C 298, 2018 8 23, p. 60.

(5)  OL C 224, 2018 6 27, p. 135.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0280.

(7)  OL L 45, 2020 2 18, p. 3.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/143

---

P9_TA(2020)0332

Didėjanti įtampa Varošoje po neteisėtų Turkijos veiksmų ir neatidėliotina būtinybė atnaujinti derybas

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didėjančios įtampos Varošoje po neteisėtų Turkijos veiksmų ir neatidėliotinos būtinybės atnaujinti derybas (2020/2844(RSP))

(2021/C 425/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Turkijos, ypač į 2019 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (1) ir 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasirengimo specialiajam Europos Vadovų Tarybos susitikimui, atsižvelgiant į pavojingai padidėjusią įtampą ir Turkijos vaidmenį rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Turkijos, ypač į 2019 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (1) ir 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasirengimo specialiajam Europos Vadovų Tarybos susitikimui, atsižvelgiant į pavojingai padidėjusią įtampą ir Turkijos vaidmenį rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 14 d. pareiškimą dėl atskirtos Famagustos dalies grąžinimo teisėtiems gyventojams (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 14 d. pareiškimą dėl atskirtos Famagustos dalies grąžinimo teisėtiems gyventojams (3),

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimus: 2008 m. liepos 17 d. pranešimą po 2007 m. lapkričio 25–28 d. Famagustoje (Kipre) vykusio apsilankymo informacijos rinkimo tikslu ir į 2018 m. lapkričio 21 d. pranešimą po 2018 m. gegužės 7–8 d. Famagustoje (Kipre) vykusio apsilankymo informacijos rinkimo tikslu, atsižvelgiant į peticiją Nr. 733/2004, kurią Loizos Afxentiou pateikė Famagustos pabėgėlių judėjimo vardu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimus: 2008 m. liepos 17 d. pranešimą po 2007 m. lapkričio 25–28 d. Famagustoje (Kipre) vykusio apsilankymo informacijos rinkimo tikslu ir į 2018 m. lapkričio 21 d. pranešimą po 2018 m. gegužės 7–8 d. Famagustoje (Kipre) vykusio apsilankymo informacijos rinkimo tikslu, atsižvelgiant į peticiją Nr. 733/2004, kurią Loizos Afxentiou pateikė Famagustos pabėgėlių judėjimo vardu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. (4), 2009 m. balandžio 22 d. (5) ir 2018 m. vasario 13 d. (6) rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. (4), 2009 m. balandžio 22 d. (5) ir 2018 m. vasario 13 d. (6) rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2020)0660) ir prie jo pridedamą 2020 m. ataskaitą dėl Turkijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2020)0660) ir prie jo pridedamą 2020 m. ataskaitą dėl Turkijos,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 15 ir 16 d. Tarybos išvadas ir ankstesnes atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 15 ir 16 d. Tarybos išvadas ir ankstesnes atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 13 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio deklaraciją dėl įvykių Varošoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 13 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio deklaraciją dėl įvykių Varošoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Europos Sąjungos vardu padarytą 2020 m. spalio 6 d. pareiškimą dėl įvykių Varošoje ir 2020 m. lapkričio 15 d. pareiškimą dėl Varošos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Europos Sąjungos vardu padarytą 2020 m. spalio 6 d. pareiškimą dėl įvykių Varošoje ir 2020 m. lapkričio 15 d. pareiškimą dėl Varošos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 20 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Komisijos narės E. Ferreiros bendrą pareiškimą dėl rinkimų proceso Kipro turkų bendruomenėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 20 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Komisijos narės E. Ferreiros bendrą pareiškimą dėl rinkimų proceso Kipro turkų bendruomenėje,

| — | atsižvelgdamas į pagrindinius tarptautinės teisės ir JT Chartijos principus, į 1979 m. abiejų bendruomenių lyderių aukšto lygio susitarimą bei atitinkamas JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijas dėl Kipro, įskaitant rezoliucijas 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) ir 2537 (2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindinius tarptautinės teisės ir JT Chartijos principus, į 1979 m. abiejų bendruomenių lyderių aukšto lygio susitarimą bei atitinkamas JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijas dėl Kipro, įskaitant rezoliucijas 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) ir 2537 (2020),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 9 d. ir 2020 m. spalio 9 d. JT ST pirmininko pareiškimus dėl padėties Kipre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 9 d. ir 2020 m. spalio 9 d. JT ST pirmininko pareiškimus dėl padėties Kipre,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus pareiškimą po jo susitikimo su abiem lyderiais 2019 m. lapkričio mėn. Berlyne, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus pareiškimą po jo susitikimo su abiem lyderiais 2019 m. lapkričio mėn. Berlyne,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Turkija yra šalis kandidatė ir svarbi ES partnerė; kadangi tikimasi, kad, būdama šalis kandidatė, Turkija laikysis aukščiausių demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės standartų, įskaitant ir tarptautines konvencijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Turkija yra šalis kandidatė ir svarbi ES partnerė; kadangi tikimasi, kad, būdama šalis kandidatė, Turkija laikysis aukščiausių demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės standartų, įskaitant ir tarptautines konvencijas;

| B. | kadangi Turkija yra NATO sąjungininkė ir jai turėtų būti priminta apie jos pareigą atlikti konstruktyvų vaidmenį mažinant įtampą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Turkija yra NATO sąjungininkė ir jai turėtų būti priminta apie jos pareigą atlikti konstruktyvų vaidmenį mažinant įtampą;

| C. | kadangi į nepavykusį 1974 m. valstybės perversmą, kurį rėmė Graikijos chunta, Turkija reagavo įsiverždama į Kiprą su savo karinėmis pajėgomis ir kadangi į Famagustos miestą taip pat buvo įsiveržta 1974 m. rugpjūčio mėn. ir nuo to laiko jis neteisėtai okupuotas; |
| --- | --- |

C.

kadangi į nepavykusį 1974 m. valstybės perversmą, kurį rėmė Graikijos chunta, Turkija reagavo įsiverždama į Kiprą su savo karinėmis pajėgomis ir kadangi į Famagustos miestą taip pat buvo įsiveržta 1974 m. rugpjūčio mėn. ir nuo to laiko jis neteisėtai okupuotas;

| D. | kadangi Famagustos dalis buvo atskirta ir liko negyvenama, nes ją kontroliavo Turkijos karinės pajėgos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Famagustos dalis buvo atskirta ir liko negyvenama, nes ją kontroliavo Turkijos karinės pajėgos;

| E. | kadangi JT mano, kad atsakomybė už status quo Varošoje tenka Turkijai, todėl Turkija taip pat yra atsakinga už bet kokias pastangas pakeisti jos statusą, prieštaraujančias 1979 m. aukšto lygio susitarimui ir JT ST rezoliucijoms 550 (1984) ir 789 (1992); |
| --- | --- |

E.

kadangi JT mano, kad atsakomybė už status quo Varošoje tenka Turkijai, todėl Turkija taip pat yra atsakinga už bet kokias pastangas pakeisti jos statusą, prieštaraujančias 1979 m. aukšto lygio susitarimui ir JT ST rezoliucijoms 550 (1984) ir 789 (1992);

| F. | kadangi Rezoliucijoje 550 (1984) JT ST „laiko neleistinu bet kokį mėginimą apgyvendinti Varošos teritorijos dalyje žmones, kurie nėra jos gyventojai, ir reikalauja, kad ši teritorija būtų perduota valdyti Jungtinėms Tautoms“ ir kadangi JT ST rezoliucijoje Nr. 789 (1992), siekiant įgyvendinti Rezoliuciją 550 (1984), primygtinai raginama kad, „prižiūrint Jungtinių Tautų taikos palaikymo pajėgoms Kipre“, Varoša, siekiant paskatinti pasitikėjimą, būtų perduota teisėtiems jos gyventojams; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rezoliucijoje 550 (1984) JT ST „laiko neleistinu bet kokį mėginimą apgyvendinti Varošos teritorijos dalyje žmones, kurie nėra jos gyventojai, ir reikalauja, kad ši teritorija būtų perduota valdyti Jungtinėms Tautoms“ ir kadangi JT ST rezoliucijoje Nr. 789 (1992), siekiant įgyvendinti Rezoliuciją 550 (1984), primygtinai raginama kad, „prižiūrint Jungtinių Tautų taikos palaikymo pajėgoms Kipre“, Varoša, siekiant paskatinti pasitikėjimą, būtų perduota teisėtiems jos gyventojams;

| G. | kadangi atskirtos Famagustos dalies grąžinimas jos teisėtiems gyventojams galėtų palengvinti pastangas visapusiškai išspręsti Kipro problemą; |
| --- | --- |

G.

kadangi atskirtos Famagustos dalies grąžinimas jos teisėtiems gyventojams galėtų palengvinti pastangas visapusiškai išspręsti Kipro problemą;

| H. | kadangi 2020 m. spalio 8 d., po 2020 m. spalio 6 d. Ankaroje paskelbto pranešimo, dalis Varošos, bendradarbiaujant su dabartiniu Kipro turkų lyderiu Ersinu Tataru, buvo paskelbta iš dalies „atvira“, pažeidžiant ankstesnius susitarimus ir atitinkamas JT ST rezoliucijas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2020 m. spalio 8 d., po 2020 m. spalio 6 d. Ankaroje paskelbto pranešimo, dalis Varošos, bendradarbiaujant su dabartiniu Kipro turkų lyderiu Ersinu Tataru, buvo paskelbta iš dalies „atvira“, pažeidžiant ankstesnius susitarimus ir atitinkamas JT ST rezoliucijas;

| I. | kadangi 2019 m. rugsėjo mėn. pradžioje Turkijos užsienio reikalų ministras Mevlüt Çavuşoğlu lankėsi Varošoje ir pareiškė apie Turkijos „generalinio konsulato atidarymą“ Varošos regiono teritorijoje; kadangi 2020 m. vasario mėn. pradžioje Turkijos viceprezidentas Fuat Oktay lankėsi Varošoje, kad surengtų „aukšto lygio susitikimą“ dėl „teisinių, politinių ir ekonominių aspektų siekiant vėl atverti apleistą Varošos miestą“; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2019 m. rugsėjo mėn. pradžioje Turkijos užsienio reikalų ministras Mevlüt Çavuşoğlu lankėsi Varošoje ir pareiškė apie Turkijos „generalinio konsulato atidarymą“ Varošos regiono teritorijoje; kadangi 2020 m. vasario mėn. pradžioje Turkijos viceprezidentas Fuat Oktay lankėsi Varošoje, kad surengtų „aukšto lygio susitikimą“ dėl „teisinių, politinių ir ekonominių aspektų siekiant vėl atverti apleistą Varošos miestą“;

| J. | kadangi Turkija pareiškė Varošoje vienašališkai įgyvendinsianti įvairius projektus, grasindama paruošti teritoriją neteisėtų gyvenviečių kūrimui; |
| --- | --- |

J.

kadangi Turkija pareiškė Varošoje vienašališkai įgyvendinsianti įvairius projektus, grasindama paruošti teritoriją neteisėtų gyvenviečių kūrimui;

| K. | kadangi Kipro turkų bendruomenė nuo 2020 m. spalio 18 d. turi naują lyderį Ersiną Tatarą; kadangi buvęs Kipro turkų lyderis Mustafa Akıncı atliko svarbų teigiamą istorinį vaidmenį skatinant taiką ir dialogą tarp dviejų salos bendruomenių; |
| --- | --- |

K.

kadangi Kipro turkų bendruomenė nuo 2020 m. spalio 18 d. turi naują lyderį Ersiną Tatarą; kadangi buvęs Kipro turkų lyderis Mustafa Akıncı atliko svarbų teigiamą istorinį vaidmenį skatinant taiką ir dialogą tarp dviejų salos bendruomenių;

| L. | kadangi 2020 m. lapkričio 10 d. Šiaurės Kipre rekordiškai daug, t. y. tūkstančiai Kipro turkų protestavo prieš Turkijos kišimąsi Kipre, įskaitant Varošą, reikalaudami užtikrinti taiką, demokratiją ir pagarbą Kipro gyventojų iš Varošos teisėms; kadangi proteste dalyvavo pagrindiniai opozicijos lyderiai, įskaitant buvusį Kipro turkų lyderį Mustafa Akıncı; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2020 m. lapkričio 10 d. Šiaurės Kipre rekordiškai daug, t. y. tūkstančiai Kipro turkų protestavo prieš Turkijos kišimąsi Kipre, įskaitant Varošą, reikalaudami užtikrinti taiką, demokratiją ir pagarbą Kipro gyventojų iš Varošos teisėms; kadangi proteste dalyvavo pagrindiniai opozicijos lyderiai, įskaitant buvusį Kipro turkų lyderį Mustafa Akıncı;

| M. | kadangi 2020 m. lapkričio 15 d. vykęs Turkijos prezidento Recepo Tayyipo Erdoğano vizitas į okupuotą Kipro teritoriją su tikslu „surengti iškylą“ Varošoje buvo provokacinis veiksmas, sukėlęs kraštutines Kipro turkų reakcijas; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2020 m. lapkričio 15 d. vykęs Turkijos prezidento Recepo Tayyipo Erdoğano vizitas į okupuotą Kipro teritoriją su tikslu „surengti iškylą“ Varošoje buvo provokacinis veiksmas, sukėlęs kraštutines Kipro turkų reakcijas;

| N. | kadangi visose ankstesnėse derybose, įskaitant paskutinę 2017 m. Crans-Montanoje vykusią konferenciją dėl Kipro, Varoša buvo tarp teritorijų, kurios turi būti grąžintos valdyti Kipro graikams po to, kai bus susitarta dėl visapusiško Kipro problemos sprendimo sutartu dviejų bendruomenių ir dviejų zonų federacijos pagrindu; |
| --- | --- |

N.

kadangi visose ankstesnėse derybose, įskaitant paskutinę 2017 m. Crans-Montanoje vykusią konferenciją dėl Kipro, Varoša buvo tarp teritorijų, kurios turi būti grąžintos valdyti Kipro graikams po to, kai bus susitarta dėl visapusiško Kipro problemos sprendimo sutartu dviejų bendruomenių ir dviejų zonų federacijos pagrindu;

| O. | kadangi dabartinis Kipro turkų lyderis Ersin Tatar prieštarauja visapusiškam Kipro problemos sprendimui, grindžiamam dviejų zonų ir dviejų bendruomenių federacija, kaip numatyta pagal JT parametrus, ir kadangi 2020 m. lapkričio 15 d. prezidentas R. T. Erdoğan paragino surengti derybas siekiant Kipre sukurti dvi atskiras valstybes; |
| --- | --- |

O.

kadangi dabartinis Kipro turkų lyderis Ersin Tatar prieštarauja visapusiškam Kipro problemos sprendimui, grindžiamam dviejų zonų ir dviejų bendruomenių federacija, kaip numatyta pagal JT parametrus, ir kadangi 2020 m. lapkričio 15 d. prezidentas R. T. Erdoğan paragino surengti derybas siekiant Kipre sukurti dvi atskiras valstybes;

| P. | kadangi Turkija šiuo metu toliau vykdo savo neteisėtus, vienašališkus karinius veiksmus rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, prieštaraujančius ES valstybių narių Graikijos ir Kipro suverenumui; kadangi Turkijos tiesioginė parama Azerbaidžanui vykstant Kalnų Karabacho konfliktui viršija jos geoekonominius interesus ir atspindi platesnio užmojo geopolitinę darbotvarkę, kaip yra Turkijos veiksmų Libijoje ir Sirijoje atveju, ir susirūpinęs pažymi, kad dėl nuolatinio ir vis didesnio Turkijos atsiribojimo nuo Europos vertybių ir standartų ES ir Turkijos santykiai tapo kaip niekada prasti; |
| --- | --- |

P.

kadangi Turkija šiuo metu toliau vykdo savo neteisėtus, vienašališkus karinius veiksmus rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, prieštaraujančius ES valstybių narių Graikijos ir Kipro suverenumui; kadangi Turkijos tiesioginė parama Azerbaidžanui vykstant Kalnų Karabacho konfliktui viršija jos geoekonominius interesus ir atspindi platesnio užmojo geopolitinę darbotvarkę, kaip yra Turkijos veiksmų Libijoje ir Sirijoje atveju, ir susirūpinęs pažymi, kad dėl nuolatinio ir vis didesnio Turkijos atsiribojimo nuo Europos vertybių ir standartų ES ir Turkijos santykiai tapo kaip niekada prasti;

| 1. | smerkia neteisėtus Turkijos veiksmus Varošoje, ypač jos dalinį „atvėrimą“; pabrėžia, kad naujos fait accompli padėties sukūrimas kenkia tarpusavio pasitikėjimui ir visapusiško Kipro problemos sprendimo perspektyvoms, nes daro neigiamą poveikį keisdamas situaciją vietoje, didina susiskaldymą ir įtvirtina nuolatinį Kipro padalijimą; įspėja dėl bet kokių status quo Varošoje pakeitimų pažeidžiant minėtas JT ST rezoliucijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Turkijos vyriausybę atšaukti šį sprendimą ir vengti bet kokių vienašalių veiksmų, kurie galėtų dar labiau padidinti įtampą saloje, atsižvelgiant į neseniai paskelbtą JT ST raginimą; ragina Turkiją išvesti karines pajėgas iš Kipro, pagal JT ST rezoliuciją Nr. 550 (1984) perduoti Varošos zoną teisėtiems jos gyventojams, ją laikinai administruojant JT, ir susilaikyti nuo veiksmų, keičiančių demografinę salos pusiausvyrą, vykdant neteisėtų gyvenviečių kūrimo politiką; pabrėžia, kad, išsprendus Kipro problemą, visoje saloje būtina įgyvendinti ES acquis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra tvirtai įsitikinęs, kad tvarus konfliktų sprendimas gali būti rastas tik palaikant dialogą, imantis diplomatijos priemonių ir vedant derybas, grindžiamas gera valia ir tarptautinės teisės paisymu, ir dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad tvarus Kipro problemos sprendimas būtų naudingas kiekvienai regiono šaliai, visų pirma Kiprui, Graikijai ir Turkijai; ragina Europos Vadovų Tarybą išlaikyti vieningą poziciją dėl vienašalių ir neteisėtų Turkijos veiksmų, pradėti veikti ir taikyti griežtas sankcijas reaguojant į neteisėtus Turkijos veiksmus; primena, kad tolesnių sankcijų būtų galima išvengti tik vedant dialogą, lojaliai bendradarbiaujant ir darant konkrečią pažangą vietoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus raginimą atnaujinti derybas nuo ten, kur jos nutrūko Kran-Montanoje 2017 m., ir akcentuoja, kad jos turėtų būti vykdomos remiantis 2014 m. vasario 11 d. dviejų vadovų pasirašyta Bendra deklaracija, JT generalinio sekretoriaus 2017 m. birželio 30 d. pateiktu vadinamuoju šešių punktų planu ir iki konferencijos pabaigos pasiekta konvergencija; apgailestauja, kad aukščiausios Turkijos valdžios institucijos pritarė dviejų valstybių sambūviu grindžiamam sprendimui, ir primygtinai ragina Turkiją konkrečiai įsipareigoti atsižvelgti į JT generalinio sekretoriaus raginimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad pritaria teisingam, visapusiškam ir perspektyviam sprendimui, pagrįstam dviejų bendruomenių, dviejų zonų federacija, kuri turėtų vieningą tarptautinį teisinį subjektiškumą, vieną suverenitetą ir vienintelę pilietybę ir kurioje abi bendruomenės būtų politiškai lygios, kaip apibrėžta atitinkamose JT ST rezoliucijose, vadovaujantis tarptautine teise bei ES acquis ir laikantis principų, kuriais grindžiama Sąjunga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad neteisėtu Varošos dalies „atvėrimu“ siekiama pakeisti toje teritorijoje esančio turto nuosavybės statusą, taip sumažinant galimybes, kad Varoša bus grąžinta taip, kaip nustatyta atitinkamose JT ST rezoliucijose, arba visapusiškai išsprendus Kipro problemą; ragina Turkiją susilaikyti nuo neteisėto žmonių, kurie nėra jos teisėti gyventojai, apgyvendinimo Varošoje arba raginimo teisėtiems gyventojams grįžti į jiems priklausančius namus esant karinės okupacijos sąlygoms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad tiesioginės derybos vadovaujant JT ir remiantis sutartu pagrindu išlieka vienintele galimybe rasti tokį sprendimą, kuriuo sala ir jos gyventojai būtų suvienyti ir kuris sudarytų sąlygas, be kita ko, normalizuoti Kipro ir Turkijos santykius, suteiktų geresnes galimybes nustatyti tarp Kipro ir Turkijos esančios išskirtinės ekonominės zonos ribas ir pagerinti ES ir Turkijos santykius; primygtinai ragina kuo greičiau atnaujinti derybas dėl Kipro suvienijimo, remiant JT generaliniam sekretoriui ir vadovaujantis sutartu pagrindu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra pasiruošęs padėti tiek Kipro turkų, tiek Kipro graikų bendruomenėms siekiant taikos ir stabilumo ir ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti antrąją metinę pagalbos Kipro turkų bendruomenei veiksmų programą, pagal kurią numatoma remti projektus, kuriais skatinama susitaikyti ir gerinama infrastruktūra, aplinkos apsauga ir ekonominė plėtra; visų pirma ragina skirti nuolatinę ir didesnę paramą pilietinei visuomenei tiek Kipro turkų, tiek Kipro graikų bendruomenėse tiek per ES pagalbos programą, tiek labiau struktūrizuotai, įgyvendinant naują daugiametę finansinę programą, visų pirma per Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES ir jos valstybes nares aktyviau dalyvauti, kad būtų sėkmingai užbaigtos derybos, vykdomos remiant JT, be kita ko, paskiriant atstovą JT tarpininkavimo misijoje, ir derinti savo veiksmus su Europos Parlamentu, siekiant įtikinti Turkiją nutraukti neteisėtus veiksmus Varošoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia savo paramą Kipro teritoriniam vientisumui ir ragina ES valstybes nares nepritarti bet kokiems trečiųjų šalių mėginimams pripažinti kitą Kipro salos valstybę nei Kipro Respublika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl Turkijos prezidento pareiškimų jo 2020 m. lapkričio 15 d. Varošoje vykusio vizito metu, kuriais buvo aiškiai atskleistas Ankaros veiksmų planas dėl neteisėtų gyvenviečių kūrimo atskirtame mieste ir jo parama nuolatiniam Kipro padalijimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Turkiją susilaikyti nuo bet kokios vienašalės veiklos, pvz., neteisėto žvalgybinio gręžimo, kuria toliau pažeidžiamas Kipro Respublikos suverenitetas ir suverenios teisės, kyla grėsmė, kad bus sukurta nauja fait accompli padėtis pažeidžiant jūrų teisę, kenkiama esminių derybų atnaujinimui ir perspektyvoms pasiekti visapusišką sprendimą, remiantis sutartu pagrindu, taip pat neskatinami geri kaimyniniai santykiai regione; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina JT misiją Kipre imtis daugiau veiksmų stebint įvykius Varošoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, taip pat Turkijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0200.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0230.

(3)  OL C 249 E, 2013 8 30, p. 1.

(4)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 41.

(5)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 12.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0114.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/147

---

P9_TA(2020)0336

Teisė į abortą Lenkijoje

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl draudimo, de facto taikomo teisei į abortą Lenkijoje (2020/2876(RSP))

(2021/C 425/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 2 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 2 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP) ir 1966 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP) ir 1966 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 10 d. JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 10 d. JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių komiteto baigiamąsias išvadas dėl Lenkijos septintosios periodinės ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių komiteto baigiamąsias išvadas dėl Lenkijos septintosios periodinės ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 10 d. UNESCO tarptautines technines lytinio švietimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 10 d. UNESCO tarptautines technines lytinio švietimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. Kaire vykusią Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD), jos veiksmų programą, jos peržiūros konferencijų rezultatus ir 2019 m. Nairobyje vykusį aukščiausiojo lygio susitikimą dėl 25-osios ICPD, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. Kaire vykusią Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais (ICPD), jos veiksmų programą, jos peržiūros konferencijų rezultatus ir 2019 m. Nairobyje vykusį aukščiausiojo lygio susitikimą dėl 25-osios ICPD,

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, patvirtintas per 1995 m. rugsėjo 15 d. ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į kitus susijusius dokumentus, priimtus per specialiąsias Jungtinių Tautų sesijas: „Pekinas + 10“ (2005), „Pekinas + 15“ (2010) ir „Pekinas + 20“ (2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, patvirtintas per 1995 m. rugsėjo 15 d. ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į kitus susijusius dokumentus, priimtus per specialiąsias Jungtinių Tautų sesijas: „Pekinas + 10“ (2005), „Pekinas + 15“ (2010) ir „Pekinas + 20“ (2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), kuri įsigaliojo 2014 m. rugpjūčio 1 d., ir 2019 m. lapkričio 28 d. Parlamento rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), kuri įsigaliojo 2014 m. rugpjūčio 1 d., ir 2019 m. lapkričio 28 d. Parlamento rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sutartus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sutartus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 4 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro teminį dokumentą dėl moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 4 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro teminį dokumentą dėl moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių Europoje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos organizuoto metinio kolokviumo pagrindinių teisių klausimais „Moterų teisės neramiais laikais“ išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos organizuoto metinio kolokviumo pagrindinių teisių klausimais „Moterų teisės neramiais laikais“ išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas dėl paauglių lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas dėl paauglių lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 10 d. Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto misijos ataskaitą po 2017 m. gegužės 22–24 d. vykusios misijos į Lenkiją ir į 2018 m. gruodžio 3 d. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto misijos ataskaitą po ad hoc delegacijos siuntimo į Lenkiją dėl teisinės valstybės padėties (2018 m. rugsėjo 19–21 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 10 d. Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto misijos ataskaitą po 2017 m. gegužės 22–24 d. vykusios misijos į Lenkiją ir į 2018 m. gruodžio 3 d. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto misijos ataskaitą po ad hoc delegacijos siuntimo į Lenkiją dėl teisinės valstybės padėties (2018 m. rugsėjo 19–21 d.),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Lenkijos, visų pirma į 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės ir demokratijos padėties Lenkijoje (2) ir 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Lenkijos, visų pirma į 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės ir demokratijos padėties Lenkijoje (2) ir 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (3),

| — | atsižvelgdamas į keturias pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kurias Komisija pradėjo Lenkijai dėl Lenkijos teismų sistemos reformos, ir pasiūlymą dėl 2017 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keturias pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kurias Komisija pradėjo Lenkijai dėl Lenkijos teismų sistemos reformos, ir pasiūlymą dėl 2017 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (COM(2017)0835),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl lytinio švietimo kriminalizavimo Lenkijoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl lytinio švietimo kriminalizavimo Lenkijoje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (6) ir į 2019 m. balandžio 17 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių ir vertybių programos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 4 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (6) ir į 2019 m. balandžio 17 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių ir vertybių programos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (10),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą „Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580) ir šalies skyrių dėl teisinės valstybės padėties Lenkijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą „Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580) ir šalies skyrių dėl teisinės valstybės padėties Lenkijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 30 d. penkių Europos Parlamento daugumos frakcijų vadovų raštą Lenkijos ministrui pirmininkui (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 30 d. penkių Europos Parlamento daugumos frakcijų vadovų raštą Lenkijos ministrui pirmininkui (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Sąjunga turi būti grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisingumo, teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir nediskriminavimo vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje; kadangi visos valstybės narės pagal tarptautinę teisę ir ES sutartis prisiėmė įsipareigojimus ir pareigas laikytis pagrindinių teisių ir jas užtikrinti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga turi būti grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisingumo, teisinės valstybės, pagarbos žmogaus teisėms ir nediskriminavimo vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje; kadangi visos valstybės narės pagal tarptautinę teisę ir ES sutartis prisiėmė įsipareigojimus ir pareigas laikytis pagrindinių teisių ir jas užtikrinti ir įgyvendinti;

| B. | kadangi veiksminga, nepriklausoma ir nešališka teismų sistema yra būtina norint užtikrinti teisinės valstybės principo taikymą ir ES piliečių pagrindinių teisių ir pilietinių laisvių apsaugą; |
| --- | --- |

B.

kadangi veiksminga, nepriklausoma ir nešališka teismų sistema yra būtina norint užtikrinti teisinės valstybės principo taikymą ir ES piliečių pagrindinių teisių ir pilietinių laisvių apsaugą;

| C. | kadangi teisė į vienodą požiūrį ir nediskriminavimą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Sutartyse ir Chartijoje, ir jos turi būti visapusiškai paisoma; kadangi, remiantis Chartija, EŽTK ir EŽTT praktika, moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra susijusios su daugeliu žmogaus teisių, kaip antai teise į gyvybę, teise nepatirti nežmoniško ar asmens orumą žeminančio elgesio, teise naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, teise į privatų gyvenimą, informaciją ir švietimą ir diskriminacijos draudimu; kadangi šios žmogaus teisės taip pat įtvirtintos Lenkijos Konstitucijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi teisė į vienodą požiūrį ir nediskriminavimą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Sutartyse ir Chartijoje, ir jos turi būti visapusiškai paisoma; kadangi, remiantis Chartija, EŽTK ir EŽTT praktika, moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra susijusios su daugeliu žmogaus teisių, kaip antai teise į gyvybę, teise nepatirti nežmoniško ar asmens orumą žeminančio elgesio, teise naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, teise į privatų gyvenimą, informaciją ir švietimą ir diskriminacijos draudimu; kadangi šios žmogaus teisės taip pat įtvirtintos Lenkijos Konstitucijoje;

| D. | kadangi Parlamentas yra įtraukęs lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises į neseniai priimtą programą „EU4Health“ siekdamas užtikrinti, kad būtų sudaroma galimybė laiku gauti prekes, reikalingas lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms užtikrinti (pvz., vaistus, kontracepcijos priemones ir medicinos reikmenis); |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas yra įtraukęs lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises į neseniai priimtą programą „EU4Health“ siekdamas užtikrinti, kad būtų sudaroma galimybė laiku gauti prekes, reikalingas lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms užtikrinti (pvz., vaistus, kontracepcijos priemones ir medicinos reikmenis);

| E. | kadangi Konstitucinis Teismas įsteigtas kaip vienas pagrindinių elementų, turinčių Lenkijoje užtikrinti stabdžių ir atsvarų sistemą konstitucinėje demokratijoje ir teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Konstitucinis Teismas įsteigtas kaip vienas pagrindinių elementų, turinčių Lenkijoje užtikrinti stabdžių ir atsvarų sistemą konstitucinėje demokratijoje ir teisinės valstybės principą;

| F. | kadangi Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komitetas ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komitetas 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbė bendrą pranešimą, kuriame pabrėžė, kad galimybė saugiai ir teisėtai atlikti abortą, taip pat gauti susijusias paslaugas ir informaciją, yra esminis moterų reprodukcinės sveikatos aspektas, ir primygtinai paragino šalis panaikinti moterų ir mergaičių lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apribojimus, nes dėl to kyla grėsmė jų sveikatai ir gyvybei; kadangi galimybė pasidaryti abortą yra žmogaus teisė, o jo nukėlimas ir atsisakymas jį padaryti yra tam tikros formos smurtas lyties pagrindu ir gali būti laikomas kankinimu ir (arba) žiauriu, nežmonišku ir žeminančiu elgesiu; kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra pagal 3-iąjį JT DVT numatytas siekis ir kadangi panaikinti smurtą lyties pagrindu ir žalingą praktiką yra pagal 5-ąjį DVT numatytas siekis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komitetas ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komitetas 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbė bendrą pranešimą, kuriame pabrėžė, kad galimybė saugiai ir teisėtai atlikti abortą, taip pat gauti susijusias paslaugas ir informaciją, yra esminis moterų reprodukcinės sveikatos aspektas, ir primygtinai paragino šalis panaikinti moterų ir mergaičių lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apribojimus, nes dėl to kyla grėsmė jų sveikatai ir gyvybei; kadangi galimybė pasidaryti abortą yra žmogaus teisė, o jo nukėlimas ir atsisakymas jį padaryti yra tam tikros formos smurtas lyties pagrindu ir gali būti laikomas kankinimu ir (arba) žiauriu, nežmonišku ir žeminančiu elgesiu; kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra pagal 3-iąjį JT DVT numatytas siekis ir kadangi panaikinti smurtą lyties pagrindu ir žalingą praktiką yra pagal 5-ąjį DVT numatytas siekis;

| G. | kadangi prieiga prie išsamios ir pagal amžių tinkamos informacijos, švietimo lytiniais ir santykių klausimais, lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, įskaitant šeimos planavimą, kontracepcijos metodus ir saugų bei teisėtą abortą, taip pat mergaičių ir moterų savarankiškumas ir gebėjimas priimti laisvus ir nepriklausomus sprendimus dėl savo kūno ir gyvenimo yra būtina sąlyga jų ekonominei nepriklausomybei užtikrinti ir todėl yra būtina siekiant lyčių lygybės ir smurto lyties pagrindu panaikinimo; kadangi tai jų kūnas ir jų pasirinkimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi prieiga prie išsamios ir pagal amžių tinkamos informacijos, švietimo lytiniais ir santykių klausimais, lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, įskaitant šeimos planavimą, kontracepcijos metodus ir saugų bei teisėtą abortą, taip pat mergaičių ir moterų savarankiškumas ir gebėjimas priimti laisvus ir nepriklausomus sprendimus dėl savo kūno ir gyvenimo yra būtina sąlyga jų ekonominei nepriklausomybei užtikrinti ir todėl yra būtina siekiant lyčių lygybės ir smurto lyties pagrindu panaikinimo; kadangi tai jų kūnas ir jų pasirinkimas;

| H. | kadangi Lenkija yra ratifikavusi Stambulo konvenciją, Lansarotės konvenciją, TPPTP, TESKTP ir Vaiko teisių konvenciją ir pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę privalo sudaryti galimybę gauti išsamų švietimą ir informaciją lytiškumo klausimais, įskaitant informaciją apie seksualinio išnaudojimo ir prievartos riziką, ir priešintis lyčių stereotipams visuomenėje; kadangi Lenkija neįvykdė EŽTT sprendimų dėl galimybės teisėtai pasidaryti abortą; kadangi Europos Tarybos Ministrų komitetas sukritikavo Lenkiją dėl to, kad ji nedaro pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi Lenkija yra ratifikavusi Stambulo konvenciją, Lansarotės konvenciją, TPPTP, TESKTP ir Vaiko teisių konvenciją ir pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę privalo sudaryti galimybę gauti išsamų švietimą ir informaciją lytiškumo klausimais, įskaitant informaciją apie seksualinio išnaudojimo ir prievartos riziką, ir priešintis lyčių stereotipams visuomenėje; kadangi Lenkija neįvykdė EŽTT sprendimų dėl galimybės teisėtai pasidaryti abortą; kadangi Europos Tarybos Ministrų komitetas sukritikavo Lenkiją dėl to, kad ji nedaro pažangos šioje srityje;

| I. | kadangi valstybėse narėse labai įvairiai užtikrinama galimybė pasidaryti abortą; kadangi Lenkija užima vieną iš paskutinių vietų Europos Sąjungoje 2020 m. Europos kontracepcijos atlase ir įgyvendina itin griežtą politiką dėl galimybės gauti kontracepcijos priemonių, naudotis šeimos planavimo ir konsultavimo paslaugomis ir susipažinti su informacija internete; kadangi Lenkija yra viena iš nedaugelio šalių, kuriose norint įsigyti skubios kontracepcijos priemonių reikia recepto, kurį gydytojai neretai atsisako išrašyti dėl asmeninių įsitikinimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi valstybėse narėse labai įvairiai užtikrinama galimybė pasidaryti abortą; kadangi Lenkija užima vieną iš paskutinių vietų Europos Sąjungoje 2020 m. Europos kontracepcijos atlase ir įgyvendina itin griežtą politiką dėl galimybės gauti kontracepcijos priemonių, naudotis šeimos planavimo ir konsultavimo paslaugomis ir susipažinti su informacija internete; kadangi Lenkija yra viena iš nedaugelio šalių, kuriose norint įsigyti skubios kontracepcijos priemonių reikia recepto, kurį gydytojai neretai atsisako išrašyti dėl asmeninių įsitikinimų;

| J. | kadangi 2015 m. Konstituciniam Teismui priėmus nutartį dėl 1996 m. gruodžio 5 d. akto dėl gydytojų ir odontologų profesijos nei sveikatos priežiūros specialistai, nei sveikatos priežiūros įstaigos teisiškai neprivalo pateikti kitų įstaigų pavadinimų ar gydytojų pavardžių, jeigu atsisako suteikti pacientui lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas dėl asmeninių įsitikinimų; kadangi į galutinę akto redakciją su 2020 m. padarytais pakeitimais nebuvo įtrauktas siuntimo į kitą įstaigą ar pas kitą specialistą įpareigojimas, kaip buvo pasiūlyta iš pradžių; kadangi toks neįtraukimas rodo, kad visiškai nepaisoma Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijos dėl EŽTT sprendimų prieš Lenkiją lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje vykdymo; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2015 m. Konstituciniam Teismui priėmus nutartį dėl 1996 m. gruodžio 5 d. akto dėl gydytojų ir odontologų profesijos nei sveikatos priežiūros specialistai, nei sveikatos priežiūros įstaigos teisiškai neprivalo pateikti kitų įstaigų pavadinimų ar gydytojų pavardžių, jeigu atsisako suteikti pacientui lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas dėl asmeninių įsitikinimų; kadangi į galutinę akto redakciją su 2020 m. padarytais pakeitimais nebuvo įtrauktas siuntimo į kitą įstaigą ar pas kitą specialistą įpareigojimas, kaip buvo pasiūlyta iš pradžių; kadangi toks neįtraukimas rodo, kad visiškai nepaisoma Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijos dėl EŽTT sprendimų prieš Lenkiją lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje vykdymo;

| K. | kadangi, pilietinės visuomenės organizacijų, kaip antai Moterų ir šeimos planavimo federacijos, duomenimis, 2018 m. tik 10 proc. ligoninių, su kuriomis Lenkijos valstybinis sveikatos fondas yra sudaręs sutartis, teikė teisėto aborto paslaugas, vadinasi, Lenkijoje visos vaivadijos atsisako teikti saugaus ir teisėto aborto paslaugas ir dėl to moterims itin sunku ir neretai neįmanoma tokiomis paslaugomis pasinaudoti; |
| --- | --- |

K.

kadangi, pilietinės visuomenės organizacijų, kaip antai Moterų ir šeimos planavimo federacijos, duomenimis, 2018 m. tik 10 proc. ligoninių, su kuriomis Lenkijos valstybinis sveikatos fondas yra sudaręs sutartis, teikė teisėto aborto paslaugas, vadinasi, Lenkijoje visos vaivadijos atsisako teikti saugaus ir teisėto aborto paslaugas ir dėl to moterims itin sunku ir neretai neįmanoma tokiomis paslaugomis pasinaudoti;

| L. | kadangi dėl baimės ir tarpusavio bei medicinos srities valdžios institucijų daromo spaudimo gydytojai Lenkijoje nenori būti siejami su aborto procedūromis; kadangi, be plačiai naudojamos sąžinės išlygos, gydytojai sukuria papildomas teisės aktuose neįtvirtintas kliūtis, kaip antai skiria nereikalingas medicinines apžiūras, psichologo konsultacijas ar papildomas konsultacijas su ekspertais, arba apriboja moterų teises į prenatalinius tyrimus ir informaciją, kurie valstybinėje sveikatos priežiūros sistemoje turėtų būti garantuojami visiems; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl baimės ir tarpusavio bei medicinos srities valdžios institucijų daromo spaudimo gydytojai Lenkijoje nenori būti siejami su aborto procedūromis; kadangi, be plačiai naudojamos sąžinės išlygos, gydytojai sukuria papildomas teisės aktuose neįtvirtintas kliūtis, kaip antai skiria nereikalingas medicinines apžiūras, psichologo konsultacijas ar papildomas konsultacijas su ekspertais, arba apriboja moterų teises į prenatalinius tyrimus ir informaciją, kurie valstybinėje sveikatos priežiūros sistemoje turėtų būti garantuojami visiems;

| M. | kadangi galimybė gauti ginekologo paslaugas Lenkijoje yra labai apribota ir kai kuriuose regionuose beveik neegzistuoja ir dėl to yra daug nepageidaujamų nėštumų, prasta reprodukcinė sveikata, didelis gimdos kaklelio vėžio paplitimas ir nepakankamos galimybės naudotis kontracepcija; kadangi labai ribojamos LGBTI+ asmenų galimybės naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis ir teisėmis; kadangi transseksualūs ir nebinarinio lytiškumo asmenys, kuriems reikia ginekologinės priežiūros, medicinos įstaigose susiduria su diskriminacija ir neretai atsisakoma jiems suteikti priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

M.

kadangi galimybė gauti ginekologo paslaugas Lenkijoje yra labai apribota ir kai kuriuose regionuose beveik neegzistuoja ir dėl to yra daug nepageidaujamų nėštumų, prasta reprodukcinė sveikata, didelis gimdos kaklelio vėžio paplitimas ir nepakankamos galimybės naudotis kontracepcija; kadangi labai ribojamos LGBTI+ asmenų galimybės naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis ir teisėmis; kadangi transseksualūs ir nebinarinio lytiškumo asmenys, kuriems reikia ginekologinės priežiūros, medicinos įstaigose susiduria su diskriminacija ir neretai atsisakoma jiems suteikti priežiūros paslaugas;

| N. | kadangi nuo 2019 m. pradžios daugiau nei 80 regionų, apskričių arba savivaldybių Lenkijoje priėmė rezoliucijas prieš LGBTI+ ir paskelbė laisvę nuo vadinamosios LGBT ideologijos arba priėmė išsamias regionines šeimos teisių chartijas ar jų dalis, kuriomis konkrečiai diskriminuojami vieniši tėvai, taip pat LGBTI+ bendruomenei priklausantys tėvai ir asmenys bei de facto ribojama tokių ES piliečių judėjimo teisė; |
| --- | --- |

N.

kadangi nuo 2019 m. pradžios daugiau nei 80 regionų, apskričių arba savivaldybių Lenkijoje priėmė rezoliucijas prieš LGBTI+ ir paskelbė laisvę nuo vadinamosios LGBT ideologijos arba priėmė išsamias regionines šeimos teisių chartijas ar jų dalis, kuriomis konkrečiai diskriminuojami vieniši tėvai, taip pat LGBTI+ bendruomenei priklausantys tėvai ir asmenys bei de facto ribojama tokių ES piliečių judėjimo teisė;

| O. | kadangi apskaičiuota, kad Lenkijoje nėštumą kasmet nutraukia nėštumą iki 200 000 moterų, kurios yra verčiamos darytis abortus slapta, daugiausia vartodamos medicininio aborto tabletes be reikiamos profesionalios medicininės priežiūros ir konsultacijų; kadangi apskaičiuota, kad iki 30 000 moterų kasmet verčiamos keliauti iš Lenkijos į užsienį, kad gautų joms reikalingas sveikatos priežiūros paslaugas ir pasidarytų abortą (12); kadangi galimybė imtis tokių priemonių suponuoja naudojimąsi mokamomis paslaugomis ir tai reiškia, kad jos nėra vienodai prieinamos visoms moterims, ypač moterims, turinčioms nepalankias socialines ekonomines sąlygas, ir neteisėtai migravusioms moterims; kadangi tai reiškia, kad saugų abortą Lenkijoje gali pasidaryti tik nedidelė moterų grupė; |
| --- | --- |

O.

kadangi apskaičiuota, kad Lenkijoje nėštumą kasmet nutraukia nėštumą iki 200 000 moterų, kurios yra verčiamos darytis abortus slapta, daugiausia vartodamos medicininio aborto tabletes be reikiamos profesionalios medicininės priežiūros ir konsultacijų; kadangi apskaičiuota, kad iki 30 000 moterų kasmet verčiamos keliauti iš Lenkijos į užsienį, kad gautų joms reikalingas sveikatos priežiūros paslaugas ir pasidarytų abortą (12); kadangi galimybė imtis tokių priemonių suponuoja naudojimąsi mokamomis paslaugomis ir tai reiškia, kad jos nėra vienodai prieinamos visoms moterims, ypač moterims, turinčioms nepalankias socialines ekonomines sąlygas, ir neteisėtai migravusioms moterims; kadangi tai reiškia, kad saugų abortą Lenkijoje gali pasidaryti tik nedidelė moterų grupė;

| P. | kadangi atsakydamas į 119 Lenkijos parlamento narių pasiūlymą, kurį remia vadinamieji gyvybės saugojimo judėjimai, 2020 m. spalio 22 d. Lenkijos Konstitucinis Teismas paskelbė nekonstitucine 1993 m. Šeimos planavimo, žmogaus vaisiaus apsaugos ir nėštumo nutraukimo sąlygų akto nuostatą, pagal kurią abortą leidžiama daryti tais atvejais, kai atlikus prenatalinius tyrimus ar kitus medicininius patikrinimus nustatoma didelė tikimybė, kad vaisius turi sunkių ir negrįžtamų apsigimimų arba serga nepagydoma liga, keliančia grėsmę vaisiaus gyvybei; |
| --- | --- |

P.

kadangi atsakydamas į 119 Lenkijos parlamento narių pasiūlymą, kurį remia vadinamieji gyvybės saugojimo judėjimai, 2020 m. spalio 22 d. Lenkijos Konstitucinis Teismas paskelbė nekonstitucine 1993 m. Šeimos planavimo, žmogaus vaisiaus apsaugos ir nėštumo nutraukimo sąlygų akto nuostatą, pagal kurią abortą leidžiama daryti tais atvejais, kai atlikus prenatalinius tyrimus ar kitus medicininius patikrinimus nustatoma didelė tikimybė, kad vaisius turi sunkių ir negrįžtamų apsigimimų arba serga nepagydoma liga, keliančia grėsmę vaisiaus gyvybei;

| Q. | kadangi didelė tikimybė, kad vaisius turi sunkių ir negrįžtamų apsigimimų arba serga nepagydoma liga, buvo teisinis pagrindas nutraukti 1 074 iš 1 110 nėštumų 2019 m., o likusiais atvejais jis buvo nutrauktas dėl nėštumo keliamos grėsmės moters gyvybei ar sveikatai arba pastojus dėl draudžiamo poelgio (t. y. išžaginimo), kurie yra vieninteliai kiti atvejai, leidžiami pagal 1993 m. Šeimos planavimo aktą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi didelė tikimybė, kad vaisius turi sunkių ir negrįžtamų apsigimimų arba serga nepagydoma liga, buvo teisinis pagrindas nutraukti 1 074 iš 1 110 nėštumų 2019 m., o likusiais atvejais jis buvo nutrauktas dėl nėštumo keliamos grėsmės moters gyvybei ar sveikatai arba pastojus dėl draudžiamo poelgio (t. y. išžaginimo), kurie yra vieninteliai kiti atvejai, leidžiami pagal 1993 m. Šeimos planavimo aktą;

| R. | kadangi nutartis bus taikytina ją paskelbus ir tai pagal Lenkijos įstatymus yra privaloma, o ją paskelbus Lenkijoje bus beveik visiškai uždrausta teisė į abortą, abortas bus kriminalizuotas ir bus daroma daugiau slaptų nesaugių abortų ir vykstama į užsienį siekiant pasidaryti abortą, kuris bus prieinamas tik kai kurioms moterims, ir taip bus daromas neigiamas poveikis moterų sveikatai ir teisėms ir kils pavojus jų gyvybei; kadangi, nors nutartis dar nėra paskelbta, daugelio nėščių moterų, kurioms buvo pranešta, jog yra didelė tikimybė, kad vaisius turi sunkių ir negrįžtamų apsigimimų ar serga nepagydoma liga, galimybė pasidaryti teisėtą abortą buvo apribota; |
| --- | --- |

R.

kadangi nutartis bus taikytina ją paskelbus ir tai pagal Lenkijos įstatymus yra privaloma, o ją paskelbus Lenkijoje bus beveik visiškai uždrausta teisė į abortą, abortas bus kriminalizuotas ir bus daroma daugiau slaptų nesaugių abortų ir vykstama į užsienį siekiant pasidaryti abortą, kuris bus prieinamas tik kai kurioms moterims, ir taip bus daromas neigiamas poveikis moterų sveikatai ir teisėms ir kils pavojus jų gyvybei; kadangi, nors nutartis dar nėra paskelbta, daugelio nėščių moterų, kurioms buvo pranešta, jog yra didelė tikimybė, kad vaisius turi sunkių ir negrįžtamų apsigimimų ar serga nepagydoma liga, galimybė pasidaryti teisėtą abortą buvo apribota;

| S. | kadangi šia nutartimi vėl puolamas teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės ir tai yra dar vienas iš daugelio pastarųjų metų bandymų Lenkijoje apriboti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; kadangi tokie bandymai jau buvo sustabdyti 2016, 2018 ir 2020 m. Lenkijos piliečiams masiškai jiems pasipriešinus ir surengus Juodojo penktadienio maršus, kuriuos aktyviai rėmė įvairių Europos Parlamento frakcijų nariai; |
| --- | --- |

S.

kadangi šia nutartimi vėl puolamas teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės ir tai yra dar vienas iš daugelio pastarųjų metų bandymų Lenkijoje apriboti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; kadangi tokie bandymai jau buvo sustabdyti 2016, 2018 ir 2020 m. Lenkijos piliečiams masiškai jiems pasipriešinus ir surengus Juodojo penktadienio maršus, kuriuos aktyviai rėmė įvairių Europos Parlamento frakcijų nariai;

| T. | kadangi nutartis buvo priimta tuo metu, kai dėl antrosios COVID-19 pandemijos bangos visose ES valstybėse narėse, įskaitant Lenkiją, taikomi su visuomenės sveikata susiję apribojimai, sudarantys dideles kliūtis tinkamoms demokratinėms diskusijoms ir tinkamoms procedūroms, kurios yra itin svarbios sprendžiant pagrindinių teisių klausimus; |
| --- | --- |

T.

kadangi nutartis buvo priimta tuo metu, kai dėl antrosios COVID-19 pandemijos bangos visose ES valstybėse narėse, įskaitant Lenkiją, taikomi su visuomenės sveikata susiję apribojimai, sudarantys dideles kliūtis tinkamoms demokratinėms diskusijoms ir tinkamoms procedūroms, kurios yra itin svarbios sprendžiant pagrindinių teisių klausimus;

| U. | kadangi, nepaisant sanitarinių apribojimų ir rizikos, Lenkijoje ir visame pasaulyje įvyko neregėto masto protestai; kadangi tūkstančiai demonstrantų ir toliau protestuoja prieš didelius apribojimus, darančius neigiamą poveikį jų pagrindinei lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms; kadangi protestams suvaldyti buvo pasitelktos riaušių policijos ir karinės žandarmerijos pajėgos ir teisėsaugos pareigūnai naudojo pernelyg didelę jėgą ir fizinį smurtą prieš taikius protestuotojus, įskaitant Lenkijos parlamento narius ir Lenkijai atstovaujančius Europos Parlamento narius; kadangi šie veiksmai nesuderinami su Lenkijos vyriausybės prievolėmis pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę, įskaitant Chartiją, kuria garantuojama teisė į taikius susirinkimus, ir su Specialiojo pranešėjo teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais gairėmis, kuriose nustatyta, kad karinės pajėgos paprastai neturėtų būti naudojamos susirinkimams kontroliuoti; |
| --- | --- |

U.

kadangi, nepaisant sanitarinių apribojimų ir rizikos, Lenkijoje ir visame pasaulyje įvyko neregėto masto protestai; kadangi tūkstančiai demonstrantų ir toliau protestuoja prieš didelius apribojimus, darančius neigiamą poveikį jų pagrindinei lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms; kadangi protestams suvaldyti buvo pasitelktos riaušių policijos ir karinės žandarmerijos pajėgos ir teisėsaugos pareigūnai naudojo pernelyg didelę jėgą ir fizinį smurtą prieš taikius protestuotojus, įskaitant Lenkijos parlamento narius ir Lenkijai atstovaujančius Europos Parlamento narius; kadangi šie veiksmai nesuderinami su Lenkijos vyriausybės prievolėmis pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę, įskaitant Chartiją, kuria garantuojama teisė į taikius susirinkimus, ir su Specialiojo pranešėjo teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais gairėmis, kuriose nustatyta, kad karinės pajėgos paprastai neturėtų būti naudojamos susirinkimams kontroliuoti;

| V. | kadangi valdžios institucijos ėmėsi grasinimų, kad Lenkijos piliečiai ir Lenkijoje gyvenantys asmenys nedalyvautų manifestacijose, įskaitant dideles pinigines baudas, o valstybės prokuroras ir teisingumo ministras Zbigniew Ziobro paskelbė, kad protestų organizatoriams bus pareikšti baudžiamieji kaltinimai, pagal kuriuos jie gali būti įkalinti iki aštuonerių metų; kadangi daugelis protestuotojų, įskaitant nepilnamečius, buvo neteisėtai sulaikyti; |
| --- | --- |

V.

kadangi valdžios institucijos ėmėsi grasinimų, kad Lenkijos piliečiai ir Lenkijoje gyvenantys asmenys nedalyvautų manifestacijose, įskaitant dideles pinigines baudas, o valstybės prokuroras ir teisingumo ministras Zbigniew Ziobro paskelbė, kad protestų organizatoriams bus pareikšti baudžiamieji kaltinimai, pagal kuriuos jie gali būti įkalinti iki aštuonerių metų; kadangi daugelis protestuotojų, įskaitant nepilnamečius, buvo neteisėtai sulaikyti;

| W. | kadangi 2020 m. spalio 28 d. ministro pirmininko pavaduotojas Jarosław Kaczyński paragino žmones ginti tradicines Lenkijos vertybes ir apsaugoti bažnyčią „bet kokia kaina“, o dėl tokių raginimų chuliganai nacionalistai agresyviai elgėsi su protestuotojais; kadangi taip Lenkijos kultūros ir religijos vertybėmis piktnaudžiaujama kaip pagrindu sudaryti kliūtis moterims naudotis visomis savo teisėmis, moterų lygybei ir jų teisei priimti sprendimus dėl savo kūnų; kadangi fundamentalistinė organizacija „Ordo Iuris“, glaudžiai susijusi su valdančiąja koalicija, vadovauja visoms kampanijoms, kuriomis siekiama padaryti neigiamą poveikį žmogaus teisėms ir lyčių lygybei Lenkijoje, įskaitant bandymus uždrausti abortus, ragina Lenkiją pasitraukti iš Stambulo konvencijos ir ragina kurti „zonas be LGBTI asmenų“; |
| --- | --- |

W.

kadangi 2020 m. spalio 28 d. ministro pirmininko pavaduotojas Jarosław Kaczyński paragino žmones ginti tradicines Lenkijos vertybes ir apsaugoti bažnyčią „bet kokia kaina“, o dėl tokių raginimų chuliganai nacionalistai agresyviai elgėsi su protestuotojais; kadangi taip Lenkijos kultūros ir religijos vertybėmis piktnaudžiaujama kaip pagrindu sudaryti kliūtis moterims naudotis visomis savo teisėmis, moterų lygybei ir jų teisei priimti sprendimus dėl savo kūnų; kadangi fundamentalistinė organizacija „Ordo Iuris“, glaudžiai susijusi su valdančiąja koalicija, vadovauja visoms kampanijoms, kuriomis siekiama padaryti neigiamą poveikį žmogaus teisėms ir lyčių lygybei Lenkijoje, įskaitant bandymus uždrausti abortus, ragina Lenkiją pasitraukti iš Stambulo konvencijos ir ragina kurti „zonas be LGBTI asmenų“;

| X. | kadangi, remiantis neseniai atliktomis apklausomis, dauguma žmonių Lenkijoje remia teisę į abortą savo noru iki 12-osios nėštumo savaitės; kadangi demonstrantai taip pat reikalauja vyriausybės atsistatydinimo dėl nuolat vykdomų išpuolių prieš teisinės valstybės principą; kadangi protestus daugiausia organizuoja ir koordinuoja moterų vadovaujamos organizacijos, aktyvistai ir pilietinės visuomenės organizacijos, padedant Lenkijos politinei opozicijai; kadangi Lenkijos prezidento pasiūlymas dėl abortų įstatymo po protestų nėra patenkinamas; |
| --- | --- |

X.

kadangi, remiantis neseniai atliktomis apklausomis, dauguma žmonių Lenkijoje remia teisę į abortą savo noru iki 12-osios nėštumo savaitės; kadangi demonstrantai taip pat reikalauja vyriausybės atsistatydinimo dėl nuolat vykdomų išpuolių prieš teisinės valstybės principą; kadangi protestus daugiausia organizuoja ir koordinuoja moterų vadovaujamos organizacijos, aktyvistai ir pilietinės visuomenės organizacijos, padedant Lenkijos politinei opozicijai; kadangi Lenkijos prezidento pasiūlymas dėl abortų įstatymo po protestų nėra patenkinamas;

| Y. | kadangi Lenkijos parlamento aktais dėl Konstitucinio Teismo, priimtais 2015 m. gruodžio 22 d. ir 2016 m. liepos 22 d., ir 2016 m. pabaigoje priimtu trijų aktų rinkiniu buvo padaryta didelė žala Konstitucinio Teismo nepriklausomumui ir teisėtumui; kadangi 2016 m. kovo 9 d. ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinis Teismas paskelbė 2015 m. gruodžio 22 d. ir 2016 m. liepos 22 d. aktus nekonstituciniais; kadangi tie sprendimai nebuvo paskelbti ar Lenkijos valdžios institucijos tuo metu jų neįgyvendino; kadangi įsigaliojus pirmiau minėtų įstatymų pakeitimams Lenkijoje iš esmės nebeįmanoma užtikrinti šios šalies įstatymų konstitucingumo (13); |
| --- | --- |

Y.

kadangi Lenkijos parlamento aktais dėl Konstitucinio Teismo, priimtais 2015 m. gruodžio 22 d. ir 2016 m. liepos 22 d., ir 2016 m. pabaigoje priimtu trijų aktų rinkiniu buvo padaryta didelė žala Konstitucinio Teismo nepriklausomumui ir teisėtumui; kadangi 2016 m. kovo 9 d. ir 2016 m. rugpjūčio 11 d. Konstitucinis Teismas paskelbė 2015 m. gruodžio 22 d. ir 2016 m. liepos 22 d. aktus nekonstituciniais; kadangi tie sprendimai nebuvo paskelbti ar Lenkijos valdžios institucijos tuo metu jų neįgyvendino; kadangi įsigaliojus pirmiau minėtų įstatymų pakeitimams Lenkijoje iš esmės nebeįmanoma užtikrinti šios šalies įstatymų konstitucingumo (13);

| Z. | kadangi pirmiau nurodytą nutartį paskelbė teisėjai, kuriuos išrinko „PiS“ („Teisė ir teisingumas“) vadovaujamos koalicijos politikai ir kurie yra visiškai nuo jų priklausomi; kadangi Lenkijos Senato maršalas pripažino nutartį negaliojančia ir paragino vyriausybę jos neskelbti, visų pirma todėl, kad ja pažeidžiami Lenkijos įsipareigojimai žmogaus teisių srityje ir ji nėra suderinama su ankstesniais teisės aktais dėl Lenkijos Konstitucijos, tai pat dėl neteisėto trijų Konstitucinio Teismo teisėjų ir pirmininko paskyrimo (14); |
| --- | --- |

Z.

kadangi pirmiau nurodytą nutartį paskelbė teisėjai, kuriuos išrinko „PiS“ („Teisė ir teisingumas“) vadovaujamos koalicijos politikai ir kurie yra visiškai nuo jų priklausomi; kadangi Lenkijos Senato maršalas pripažino nutartį negaliojančia ir paragino vyriausybę jos neskelbti, visų pirma todėl, kad ja pažeidžiami Lenkijos įsipareigojimai žmogaus teisių srityje ir ji nėra suderinama su ankstesniais teisės aktais dėl Lenkijos Konstitucijos, tai pat dėl neteisėto trijų Konstitucinio Teismo teisėjų ir pirmininko paskyrimo (14);

| AA. | kadangi Komisija ir Parlamentas išreiškė didelį susirūpinimą dėl teisinės valstybės principo, įskaitant Konstitucinio teismo teisėtumo, nepriklausomumo ir efektyvumo; kadangi po 2015 m. Lenkijos teisingumo sistemos reformų Komisija pradėjo 7 straipsnio 1 dalies procedūrą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Komisija ir Parlamentas išreiškė didelį susirūpinimą dėl teisinės valstybės principo, įskaitant Konstitucinio teismo teisėtumo, nepriklausomumo ir efektyvumo; kadangi po 2015 m. Lenkijos teisingumo sistemos reformų Komisija pradėjo 7 straipsnio 1 dalies procedūrą;

| 1. | griežtai smerkia Konstitucinio Teismo nutartį ir neigiamą poveikį moterų lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms Lenkijoje; patvirtina, kad dėl nutarties moterų sveikatai ir gyvybei kyla pavojus; primena, kad griežtai kritikavo bet kokius teisėkūros pasiūlymus ar apribojimus, kuriais siekiama nustatyti papildomus draudimus ir riboti galimybes Lenkijoje saugiai ir teisėtai pasidaryti abortą ir kuriais Lenkijoje beveik uždrausta naudotis su abortais susijusios priežiūros paslaugomis, nes dauguma teisėtų abortų daroma dėl sunkių ir negrįžtamų vaisiaus apsigimimų ar nepagydomos ligos, keliančios pavojų vaisiaus gyvybei; primena, kad visuotinė galimybė naudotis sveikatos priežiūros ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis yra pagrindinė žmogaus teisė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad teisės į abortą apribojimas ar draudimas jokiu būdu neeliminuoja abortų ir tik nustumia juos į pogrindį, dėl to padaugėja neteisėtų, nesaugių, slaptų ir gyvybei pavojingų abortų; atkakliai tvirtina, kad aborto atlikimas neturėtų būti įtrauktas į baudžiamąjį kodeksą, nes tai baugina gydytojus ir jie vengia teikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas bijodami baudžiamųjų sankcijų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad nutartis priimta tuo metu, kai dėl su COVID-19 pandemija susijusių sanitarinių apribojimų labai ribojami tinkami demokratiniai procesai; griežtai kritikuoja ribojamąjį susirinkimų draudimą, galiojantį nepaskelbiant gaivalinės nelaimės padėties, kaip numatyta Lenkijos Konstitucijos 232 straipsnyje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad moterų teisės yra pagrindinės žmogaus teisės ir kad todėl ES institucijos ir valstybės narės teisiškai privalo užtikrinti jų laikymąsi ir apsaugą laikydamosi Sutarčių ir Chartijos, taip pat tarptautinės teisės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad nepagrįstas pernelyg griežtas galimybės pasidaryti abortą apribojimas pirmiau minėta Konstitucinio Teismo nutartimi neapsaugo įgimto ir neatimamo moterų orumo, nes ja pažeidžiama Chartija, EŽTK, EŽTT praktika, daugelis tarptautinių konvencijų, kurias Lenkija yra pasirašiusi, ir Lenkijos Respublikos Konstitucija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Lenkijos parlamentą ir valdžios institucijas susilaikyti nuo tolesnių bandymų apriboti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, nes tokios priemonės nėra suderinamos su principu, kad tarptautinės žmogaus teisių teisės srityje neturi būti regreso; primygtinai pakartoja, kad atsisakymas užtikrinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas ir teises yra smurto lyties pagrindu forma; ragina Lenkijos valdžios institucijas imtis priemonių siekiant visapusiškai įgyvendinti EŽTT sprendimus bylose dėl Lenkijos, kuriais buvo nuspręsta, kad ribojamaisiais įstatymais dėl abortų pažeidžiamos moterų žmogaus teisės; pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti moterų žmogaus teises ir lyčių lygybę, labai svarbu užtikrinti nekliudomą galimybę laiku gauti reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas ir gerbti moterų reprodukcinį savarankiškumą ir sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | akcentuoja poreikį teikti išsamaus, įrodymais grindžiamo, nediskriminacinio ir pagal amžių tinkamo švietimo ir informacijos lytiškumo klausimais paslaugas visiems, nes dėl informacijos ir dėl švietimo lyties ir lytiškumo klausimais trūkumo padaugėja nepageidaujamų nėštumų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | griežtai smerkia neseniai priimtą Lenkijos teisingumo ministro sprendimą oficialiai pradėti Lenkijos pasitraukimo iš Stambulo konvencijos procesą, nes tai būtų didelis žingsnis atgal lyčių lygybės, moterų teisių ir kovos su smurtu lyties pagrindu srityse; ragina Lenkijos valdžios institucijas užtikrinti veiksmingą ir praktinį Konvencijos taikymą, įskaitant jos nuostatą dėl pakankamo kokybiškų prieglaudų nuo smurto nukentėjusioms moterims ir jų vaikams skaičių, atsižvelgiant į per COVID-19 pandemijos laikotarpį padidėjusį smurtą lyties pagrindu, ir galimybę naudotis pagrindinėmis paramos ir sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kad galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis tam tikruose Lenkijos rajonuose vis dar ribojama ir kad, Aukščiausiosios audito tarnybos duomenimis, 2018 m. tik 2 proc. Lenkijos kaimo vietovėse gyvenančių nėščių moterų atliko visus įprastus su nėštumu susijusius tyrimus, kaip antai vaisiaus echoskopiją, kardiotokografiją ar motinos kraujo tyrimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja dėl to, kad vis dažniau pasinaudojama sąžinės išlyga, dėl kurios nėra patikimų nukreipimo mechanizmų asmenims, norintiems pasinaudoti aborto paslaugomis, ir lėtai vykdomos asmenų, kuriems atsisakyta suteikti tokias paslaugas, skundų nagrinėjimo procedūros, taip pat apgailestauja dėl to, kad ginekologai neretai pasinaudoja sąžinės išlyga, kai jų prašo išrašyti kontracepcijos priemonių receptą, ir taip faktiškai apriboja galimybę Lenkijoje pasinaudoti kontracepcijos priemonėmis; pažymi, kad sąžinės išlyga taip pat sudaro kliūtis atlikti prenatalinius tikrinimus ir tai yra ne tik teisės į informaciją apie vaisiaus būklę pažeidimas, bet ir kliūtis sėkmingai gydyti kūdikį nėštumo metu arba iš karto jam pasibaigus; ragina Lenkijos valdžios institucijas panaikinti įstatymą, kuriuo apribojama galimybė pasinaudoti skubios kontracepcijos tablete; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad tūkstančiai moterų turi keliauti kitur, kad pasinaudotų tokia pagrindine sveikatos priežiūros paslauga, kaip abortas; akcentuoja tai, kad tarpvalstybinės abortų paslaugos daugumai pažeidžiamų ir marginalizuotų asmenų nėra tinkamas variantas; yra sunerimęs dėl to, kad keliaujant į užsienį moterų sveikatai ir gerovei kyla pavojus, nes jos neretai keliauja vienos; pabrėžia priežiūros po aborto svarbą, ypač moterims, turinčioms komplikacijų po neužbaigto ar nesaugaus aborto; |
| --- | --- |

11.

| 12. | išreiškia paramą ir solidarumą tūkstančiams Lenkijos piliečių, visų pirma Lenkijos moterims ir LGBTI+ asmenims, kurie, nepaisydami sanitarinės rizikos, išėjo į gatves protestuoti prieš griežtus jų pagrindinių laisvių ir teisių apribojimus; pažymi, kad protestuotojų reikalavimai yra susiję ne tik su Konstitucinio Teismo nutarties panaikinimu, bet ir su vadinamojo „kompromiso dėl abortų“ panaikinimu, įstatymo dėl teisės į abortą liberalizavimu ir kūno neliečiamumo gerbimu; primena, kad Europos Sąjunga, net pandemijos laikais, grindžiama susirinkimų ir asociacijų laisve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | griežtai smerkia pernelyg didelį ir neproporcingą teisėsaugos institucijų ir nevalstybinių subjektų, kaip antai kraštutinių dešiniųjų nacionalistinių grupių, jėgos panaudojimą ir smurtą prieš protestuotojus, įskaitant aktyvistus ir moterų teisių organizacijas; ragina Lenkijos valdžios institucijas užtikrinti, kad tie, kurie puola protestuotojus, būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Lenkijos valdžios institucijas sugriežtinti nacionalinės teisės aktus dėl moterų teisių ir lyčių lygybės skatinimo aprūpinant su diskriminacija dėl lyties kovojančias įstaigas visais reikiamais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją išsamiai įvertinti Konstitucinio Teismo sudėtį, neteisėtumą, dėl kurio galima apskųsti jo nutartis, ir atitinkamai jo gebėjimą sergėti Lenkijos Konstituciją; pabrėžia, kad pirmiau minėta nutartis tėra dar vienas politinio teisingumo sistemos perėmimo ir sisteminio teisinės valstybės principų žlugimo pavyzdys Lenkijoje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Tarybą šį klausimą ir kitus tariamo pagrindinių teisių pažeidimo Lenkijoje atvejus nagrinėti išplečiant šiuo metu vykstančius klausymus dėl padėties Lenkijoje ir vadovaujantis ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi; ragina Tarybą surengti oficialų klausymą dėl padėties Lenkijoje, numatytą 2020 m. gruodžio 10 ir 11 d.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina 2020 m. lapkričio 5 d. laikiną susitarimą dėl teisės akto, kuriuo sukuriamas mechanizmas, kurį taikant būtų galima sustabdyti biudžeto išmokas teisinės valstybės principą pažeidžiančiai valstybei narei; ragina Komisiją imtis ryžtingų veiksmų dėl neseniai sutartos sąlygos dėl būsimos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Tarybą ir Komisiją numatyti pakankamą finansavimą nacionalinėms ir vietos pilietinės visuomenės organizacijoms, kad valstybėse narėse, įskaitant Lenkiją, būtų skatinama visuomenės parama demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms; ragina Komisiją nedelsiant tiesiogiai remti programas ir Lenkijos pilietinės visuomenės organizacijas, siekiančias užtikrinti moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apsaugą; ragina Komisiją ir valstybes nares finansavimo programomis remti informuotumo didinimą ir mokymą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją skirti prioritetą tam, kad būtų užtikrinama vienoda ir tvirta teisinė kiekvieno asmens apsauga, remiantis visais SESV 19 straipsnyje nustatytais pagrindais; ragina Tarybą nedelsiant atnaujinti ir užbaigti derybas dėl horizontaliosios direktyvos dėl nediskriminavimo ir teigiamai vertina naujus Komisijos įsipareigojimus šioje srityje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms užtikrinti visuotinę galimybę gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas, įskaitant abortą; ragina Komisiją užtikrinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą ir teises įtraukiant teisę į abortą į kitą ES sveikatos strategiją; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į paramos Lenkijos moterų kovai ir susidomėjimo ja išraiškas daugelyje valstybių narių; ragina ES finansuoti organizacijas, sudarančias palankias sąlygas tarpvalstybiniam saugius ir teisėtus abortus užtikrinančių organizacijų bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją patvirtinti Direktyvos 2004/113/EB (15) taikymą su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusioms prekėms ir paslaugoms ir pripažinti, kad galimybių naudotis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusiomis prekėmis ir paslaugomis apribojimas ir kliūtys yra diskriminacija dėl lyties, nes jie daro neproporcingą poveikį vienai lyčiai (moterims) ar pažeidžiamoms grupėms (pvz., transseksualiems ir nebinarinio lytiškumo asmenims); smerkia tai, kad Lenkijos vyriausybė piktnaudžiauja teisingumo sistema ir savo teisėkūros įgaliojimais paversdama moterų ir LGBTI+ asmenų gyvybes ir sveikatą priemone ir jas politizuodama ir taip juos diskriminuoja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją priimti valstybėms narėms skirtas gaires, kuriomis būtų užtikrinama vienoda galimybė naudotis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusiomis prekėmis ir paslaugomis pagal ES teisę ir EŽTT praktiką; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Tarybą nedelsiant baigti ES Stambulo konvencijos ratifikavimą; griežtai smerkia bandymus kai kuriose valstybėse narėse atšaukti priemones, kurių jau imtasi įgyvendinant Stambulo konvenciją ir kovojant su smurtu lyties pagrindu; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą įtraukti smurtą lyties pagrindu į ES nusikaltimų sąrašą pagal SESV 83 straipsnį; |
| --- | --- |

24.

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Lenkijos Prezidentui, vyriausybei ir parlamentui bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0080.

(2)  OL C 356, 2018 10 4, p. 44.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0225.

(4)  OL C 129, 2019 4 5, p. 13.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0058.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0349.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0407.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0111.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0101.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(11)  Manfred Weber (PPE frakcijos pirmininkas), Iratxe García Pérez (S&D frakcijos pirmininkė), Dacian Cioloș (frakcijos RENEW pirmininkas), Philippe Lamberts (Verts/ALE frakcijos bendrapirmininkis) ir Manon Aubry ir Martin Schirdewan (GUE/NGL frakcijos bendrapirmininkiai).

(12)  https://www.theseus.fi/handle/10024/138222

(13)  2016 m. spalio 14 ir 15 d. Venecijos komisijos nuomonė dėl Konstitucinio Teismo akto, 128 dalis; Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komitetas, Baigiamosios pastabos dėl septintosios periodinės ataskaitos dėl Lenkijos, 2016 m. lapkričio 23 d., 7 ir 8 dalys; 2017 m. liepos 26 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1520 dėl teisinės valstybės principų Lenkijoje (OL L 228, 2017 9 2, p. 19).

(14)  https://www.senat.gov.pl/aktualnoscilista/art,13159,zespol-ekspertow-przy-marszalku-senatu-o-wyroku-trybunalu-konstytucyjnego.html

(15)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/113/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (OL L 373, 2004 12 21, p. 37).

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/155 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/155

---

P9_TA(2020)0337

ES prekybos politikos peržiūra

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prekybos politikos peržiūros (2020/2761(RSP))

(2021/C 425/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 17 d. Komisijos komunikatą „Patikslinta 2020 m. Komisijos darbo programa“ (COM(2020)0440) ir į Komisijos pirmininkės U. von der Leyen 2020 m. rugsėjo 16 d. ketinimų raštą Parlamento pirmininkui D. M. Sassoli ir kanclerei A. Merkel „Sąjungos padėtis 2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 17 d. Komisijos komunikatą „Patikslinta 2020 m. Komisijos darbo programa“ (COM(2020)0440) ir į Komisijos pirmininkės U. von der Leyen 2020 m. rugsėjo 16 d. ketinimų raštą Parlamento pirmininkui D. M. Sassoli ir kanclerei A. Merkel „Sąjungos padėtis 2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Komisijos konsultacinį raštą „Atnaujinta prekybos politika siekiant stipresnės Europos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Komisijos konsultacinį raštą „Atnaujinta prekybos politika siekiant stipresnės Europos“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą dėl sąlygų, susijusių su užsienio subsidijomis, suvienodinimo (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą dėl sąlygų, susijusių su užsienio subsidijomis, suvienodinimo (COM(2020)0253),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. bendrą Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 9 d. bendrą Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ (JOIN(2020)0004),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdama į 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP 21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. savo rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (1), 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės prekybos strategijos kūrimo (2), 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (3), 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (4), 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bendros prekybos politikos įgyvendinimas. 2018 m. metinė ataskaita“ (5) ir į 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos Europos pramonės strategijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. savo rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (1), 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės prekybos strategijos kūrimo (2), 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (3), 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimo (4), 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Bendros prekybos politikos įgyvendinimas. 2018 m. metinė ataskaita“ (5) ir į 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos Europos pramonės strategijos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 24 d. Komisijos pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 24 d. Komisijos pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl ES prekybos politikos peržiūros (O-000070/2020 – B9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl ES prekybos politikos peržiūros (O-000070/2020 – B9-0024/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi po 2020 m. kilusio COVID-19 protrūkio buvo sutrikdytos pasaulinės tiekimo grandinės ir gamybos linijos, o tai rodo, kad Europos Sąjunga yra priklausoma nuo ne ES kilmės išteklių, ypač kai kuriuose strateginiuose sektoriuose, pvz., medicinos ir farmacijos sektoriuose; |
| --- | --- |

A.

kadangi po 2020 m. kilusio COVID-19 protrūkio buvo sutrikdytos pasaulinės tiekimo grandinės ir gamybos linijos, o tai rodo, kad Europos Sąjunga yra priklausoma nuo ne ES kilmės išteklių, ypač kai kuriuose strateginiuose sektoriuose, pvz., medicinos ir farmacijos sektoriuose;

| B. | kadangi tiek už ES ribų, tiek valstybėse narėse kyla klausimų dėl prekybos taisyklių ir naudos ir kadangi į visą ES išorės ir vidaus valstybės politiką reikia įtraukti naujus darniam vystymuisi kylančius uždavinius, pvz., kovą su klimato kaita; |
| --- | --- |

B.

kadangi tiek už ES ribų, tiek valstybėse narėse kyla klausimų dėl prekybos taisyklių ir naudos ir kadangi į visą ES išorės ir vidaus valstybės politiką reikia įtraukti naujus darniam vystymuisi kylančius uždavinius, pvz., kovą su klimato kaita;

| C. | kadangi ES ekonomika konkurenciniu požiūriu jau prieš pandemiją atsiliko nuo kitų šalių; kadangi dėl tarptautinės prekybos sutrikimų, kuriuos sukėlė COVID-19 pandemija, dabar ir taip dideli ekonominiai nuostoliai dar labiau padidėjo; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ekonomika konkurenciniu požiūriu jau prieš pandemiją atsiliko nuo kitų šalių; kadangi dėl tarptautinės prekybos sutrikimų, kuriuos sukėlė COVID-19 pandemija, dabar ir taip dideli ekonominiai nuostoliai dar labiau padidėjo;

| D. | kadangi Europos Sąjunga, kaip nedaug išteklių turintis žemynas ir didžiausias prekybos blokas pasaulyje, turi išskirtinę galimybę bendradarbiauti pasauliniu mastu, kad pasiektų tvarų pasaulio ekonomikos atsigavimą laikantis Europos žaliojo kurso; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga, kaip nedaug išteklių turintis žemynas ir didžiausias prekybos blokas pasaulyje, turi išskirtinę galimybę bendradarbiauti pasauliniu mastu, kad pasiektų tvarų pasaulio ekonomikos atsigavimą laikantis Europos žaliojo kurso;

| E. | kadangi ES prekybos politikos peržiūra ir ryžtingesnės ES prekybos politikos plėtojimas vykdomas tuo metu, kai prekybos, ekonomikos ir finansų srityje visame pasaulyje įgyvendinama daugybė politinių veiksmų, sukeliančių ilgalaikes pasekmes; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES prekybos politikos peržiūra ir ryžtingesnės ES prekybos politikos plėtojimas vykdomas tuo metu, kai prekybos, ekonomikos ir finansų srityje visame pasaulyje įgyvendinama daugybė politinių veiksmų, sukeliančių ilgalaikes pasekmes;

Prekyba ir „atviras strateginis savarankiškumas“

| 1. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. laiku pradėta ES prekybos politikos peržiūra, reaguojant ir atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos metu išmoktas pamokas, didėjantį protekcionistinių veiksmų visame pasaulyje skaičių, ypač sudėtingą aplinką, kurioje atsidūrė tarptautinė prekyba, ir poreikį integruoti prekybos aspektą į Europos žaliąjį kursą ir DVT siekiant užtikrinti sąžiningą, įtraukų ir tvarų ekonominį bendradarbiavimą ir prekybą; mano, kad dėl to labai svarbu koordinuoti ir kurti sinergiją tarp Europos Komisijos generalinių direktoratų ir Europos išorės veiksmų tarnybos, taip pat tarp prekybos politikos ir vidaus politikos (pvz., pramonės, valstybės pagalbos, skaitmeninės, aplinkos, įskaitant žiedinę ekonomiką, ir socialinės politikos); |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina diskusiją dėl unikalios ES „atviro strateginio savarankiškumo“ koncepcijos ir ragina Komisiją pateikti daugiau informacijos apie jos turinį; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad koncepcija turėtų atitikti ES tarptautinėje teisėje nustatytas pareigas ir ES įsipareigojimą laikytis taisyklėmis grindžiamo požiūrio į savo prekybos politiką ir daugiašalės prekybos sistemą, kurios epicentre yra Pasaulio prekybos organizacija (PPO); primygtinai reikalauja, kad įgyvendinant ES prekybos strategiją būtų didinamas ES pramonės, įskaitant žemės ūkio sektorių, konkurencingumas, kuriamos deramos kokybės darbo vietos ir apsaugomi darbuotojai, skatinama integracinė ir tvari ekonominė plėtra pagal Europos žaliąjį kursą ir propaguojami ES interesai bei vertybės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad ES, kaip vienam iš didžiausių prekybos blokų pasaulyje, būtų naudinga tarptautinės prekybos srityje platesniu mastu naudoti eurą, nes tai padėtų sumažinti su valiutos kurso rizika ir kitas su valiuta susijusias išlaidas prekybos sandoriuose; pažymi, kad dabar dar svarbiau skatinti prekybą ir atkreipia dėmesį į tai, kad ES prekybos strategija gali labai prisidėti prie ekonomikos gaivinimo proceso po dabartinės visuomenės sveikatos ir ekonomikos krizės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją išanalizuoti, kaip būtų galima padidinti ES tiekimo grandinių atsparumą kartu didinant Sąjungos gamybos pajėgumus, šiuo tikslu tiriant naudą, kurios gali duoti ES lygmeniu kaupiamos strateginės esminių prekių, reikalingų ekstremaliųjų situacijų atvejais, atsargos, ir skatinant įvairinti tiekimo šaltinius, kartu išnagrinėjant veiklos perkėlimo į netoli esančias šalis koncepciją ir ypatingą vaidmenį, kurį ES kaimynystėje esančios šalys galėtų atlikti šioje srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad veiklos perkėlimo į kitas šalis ir veiklos perkėlimo į netoli esančias šalis priemonėmis turėtų būti prisidedama prie ES ilgalaikio konkurencingumo ir jos neturėtų nulemti didesnių vartotojų išlaidų, kaip nustatyta šiuo klausimu atliktoje išsamioje sektorių analizėje; pažymi, kad tiekimo grandinės valdymo priemonės gali atlikti svarbų vaidmenį vykdant ekonomikos gaivinimą ir kad sprendimus bet kuriuo atveju ir toliau turėtų priimti ekonominės veiklos vykdytojai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nustatyti Europos strateginius sektorius ir žaliavas, ir aktyviai remti įmones, ypač MVĮ, daugiausia dėmesio skiriant dabartinei krizei, taip pat galimoms būsimoms tendencijoms, remiant poveikio klimatui neutralumą, pasaulinių tiekimo grandinių atskaitomybę ir tvarumą, taip pat skaitmenines naujoves siekiant padidinti aprūpinimą maistu išsaugant atvirus žaliuosius koridorius ir didinant maisto produktų vertės grandinių skaidrumą; pabrėžia, kad ES yra labai priklausoma nuo trečiųjų šalių būtinųjų žaliavų, kurios reikalingos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms vykdyti; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad visapusiškai veikianti daugiašalė prekybos sistema ir platus tvarių ir gerai įgyvendinamų laisvosios prekybos susitarimų tinklas yra geriausias ir ekonomiškiausias būdas užtikrinti galimybę naudotis įvairiais gamybos šaltiniais; be to, pažymi, kad didesnis atsparumas bus pasiektas užtikrinus atvirus prekybos srautus, susilaikant nuo prekybą ribojančių priemonių ir tvirčiau bendradarbiaujant su mūsų prekybos partneriais; mano, kad bendradarbiavimas su mūsų prekybos partneriais taip pat būtų naudingas šalinant prekybos kliūtis; |
| --- | --- |

6.

Daugiašalė prekybos sistema

| 7. | dar kartą patvirtina ES įsipareigojimą palaikyti atvirą, taisyklėmis pagrįstą daugiašalę prekybos sistemą, kurios pagrindą sudarytų reformuota PPO, siekiant pagerinti jos veiksmingumą, stabilumą ir nuspėjamumą; ragina Komisiją intensyviau dalyvauti tarptautiniame forume glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis valdymo institucijomis, pvz., Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD) ir Tarptautine darbo organizacija (TDO), ir siekti plataus masto PPO, jos derybų funkcijos ir taisyklių sąvado atnaujinimo, stiprinimo ir esminio aktyvinimo, daugiausia dėmesio skiriant DVT ir kovai su klimato kaita ir užtikrinant derėjimą su tarptautiniais įsipareigojimais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina reformuoti PPO Apeliacinį komitetą, remiantis visapusiškai veikiančia dviejų etapų ginčų sprendimo sistema; pažymi, kad tol, kol Apeliacinis komitetas tinkamai neveiks, ES turėtų veiksmingai pasinaudoti daugiašaliu laikinuoju apeliacinio arbitražo susitarimu ir ragina kitus PPO narius dalyvauti šiame susitarime; ragina Sąjungą reformuoti PPO susitarimo dėl ginčų sprendimo nuostatas, susijusias su atsakomaisiais veiksmais siekiant užtikrinti, kad į ginčus dėl neteisėtos valstybės pagalbos būtų įtraukti tik susiję ir nukentėję sektoriai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją stiprinti savo tarptautinį bendradarbiavimą su strateginiais partneriais ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina vykstančias diskusijas, kaip šalinti ir veiksmingai mažinti pramoninių subsidijų sukeltus iškraipymus, atsižvelgiant į tai, kad rinką iškraipanti praktika gali sukelti rimtas neigiamas pasekmes sąžiningai konkurencijai ir vienodoms veiklos sąlygoms, ir rasti sprendimus, kaip užkirsti kelią priverstiniam technologijų perkėlimui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia savo palankumą daugiašaliams susitarimams; tačiau pripažįsta, kad keliašaliai susitarimai gali būti naudingas pirmasis žingsnis siekiant sudaryti daugiašalius susitarimus; šiuo atžvilgiu pažymi bendro pareiškimo iniciatyvų naudą; atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į pasekmes besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, svarbu sudaryti privalomą ir užtikrinamą susitarimą dėl subsidijų žuvininkystei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena savo raginimus sudaryti keliašalį susitarimą dėl e. prekybos, kuris padėtų MVĮ pašalinti skaitmeninį atotrūkį ir kliūtis skaitmeninei prekybai, ir kuris palengvintų komercinį tarpvalstybinį duomenų judėjimą visapusiškai laikantis ES privatumo ir duomenų apsaugos teisės aktų, įskaitant Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR); ragina užtikrinti didesnę vartotojų apsaugą internete ir aktyvesnį Komisijos tarnybų bendradarbiavimą siekiant geriau nustatyti suklastotas prekes e. prekybos srityje; šiuo atžvilgiu nekantriai laukia 12-osios PPO ministrų konferencijos, kuri įvyks 2021 m., ir ragina iki 2020 m. pabaigos parengti prieinamą konsoliduotą tekstą; pabrėžia, kad ES turi pristatyti skaitmeninę prekybos strategiją, pagrįstą 2017 m. Parlamento rezoliucija šiuo klausimu, ir ieškoti būdų ES kurti ir skatinti naujas tarptautines taisykles, be kita ko, į prekybos susitarimus įtraukiant konkrečias nuostatas, sukuriant veiksmingą skaitmeninės prekybos aplinką ES įmonėms ir panaikinant kliūtis trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją pasauliniu ir dvišaliu lygmenimis kartu su tarptautiniais partneriais stebėti, analizuoti ir šalinti naujas prekybos kliūtis, įskaitant eksporto apribojimus ir kitus iškraipymus, darančius poveikį esminėms prekėms, taip pat parengti bendrus kriterijus, kuriais remiantis būtų teikiamos į tvarumą orientuotos ekonomikos gaivinimo po pandemijos subsidijos; ragina Komisiją atnaujinti PPO susitarimą dėl vaistų, kartu išnagrinėjant galimybes imtis platesnės keliašalės iniciatyvos, susijusios su sveikatos priežiūros produktais; ragina Komisiją užtikrinti, kad Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (angl. TRIPS), numatytomis lankstumo nuostatomis būtų galima optimaliai pasinaudoti įgyjant esminius medicinos reikmenis ir kad ES dvišalių susitarimų nuostatos nedarytų neigiamo poveikio šioms lankstumo nuostatoms; |
| --- | --- |

12.

Santykiai su strateginiais partneriais

| 13. | pažymi, kad Jungtinės Amerikos Valstijos – svarbiausia ES prekybos partnerė; pažymi, kad šiuo metu šie santykiai veikiami įtampos; atkreipia dėmesį į susitarimą su JAV dėl tarifų mažinimo rinkinio ir mano, kad tai yra teigiamas pokytis, ir ragina Komisiją pasinaudoti šiuo postūmiu ir parengti teigiamą ES ir JAV prekybos darbotvarkę, kuri apimtų ne tik tarifų mažinimo klausimus, nes platesnio masto bendradarbiavimo susitarimas būtų ypač naudingas, palengvintų mūsų abipusį ekonomikos gaivinimą ir padėtų šalinti prekybos kliūtis ir ištirti naujas bendradarbiavimo sritis, pvz., prekybos, technologijų ir skaitmeninio apmokestinimo srityse, įskaitant bendradarbiavimą Europos ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijoje (EBPO); ragina Komisiją siekti pažangos atliekant reguliavimo vertinimus, kurie būtų naudingi visų pirma MVĮ; tvirtai remia bendradarbiavimą su JAV kovojant su pasauliniu lygmeniu kylančiais strateginiais sunkumais; ragina JAV vėl prisijungti prie Paryžiaus klimato susitarimo siekiant palengvinti būsimą ES ir JAV bendradarbiavimą; ragina JAV panaikinti savo 2017 m. nustatytus tarifus; atkreipia dėmesį į naujausią ilgai lauktą PPO taisyklę dėl „Airbus“ ir „Boeing“ ginčo, ir pažymi, kad sprendimą svarbu pasiekti derybomis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina derybose dėl išsamaus susitarimo dėl investicinių santykių su Kinija daryti platesnio masto pažangą, siekiant kuo greičiau patenkinti abipusiškumo poreikį, įskaitant galimybę patekti į viešųjų pirkimų rinką, ir išspręsti kitus svarbius su vienodomis veiklos sąlygomis susijusius klausimus, pvz., susijusius su Kinijos valdomų valstybės įmonių vykdoma rinką iškraipančia praktika arba priverstiniais technologijų perkėlimais, reikalavimais bendrosioms įmonėms ir nediskriminuojančiu elgesiu; pabrėžia, kad svarbu įtraukti plataus užmojo prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, siekiant apsaugoti žmogaus teises, įskaitant pagrindinius darbo standartus, skatinti aplinkosaugos standartus ir kovoti su klimato kaita laikantis Paryžiaus klimato susitarimo; pažymi ES strateginių santykių su Kinija, kaip konkurente, partnere ir sistemine varžove, svarbą; todėl ragina valstybes nares ir ES institucijas kalbėti vienu balsu; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją sudaryti specialią darbo grupę Kinijos klausimais, kuri būtų panaši į santykių su Jungtine Karalyste darbo grupę, siekiant užtikrinti žinučių visais lygmenimis ir visomis formomis vienodumą ir nuoseklumą, kad Kinijos atžvilgiu būtų vykdoma bendra ir vieninga ES politika; pabrėžia, kad palaikant prekybos ir investicinius ryšius su ES reikalaujama visapusiškai gerbti žmogaus teises; reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie uigūrų išnaudojimą Kinijos gamyklose ir pažymi, kad ES rinkose turėtų būti uždrausti perauklėjimo stovyklose pagaminti produktai; ragina Komisiją pradėti nustatyti bendradarbiavimo mastą ir poveikio vertinimą siekiant kuo greičiau oficialiai pradėti derybas su Taivanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad pandemijos sąlygomis pasauliniu lygmeniu, ypač atsižvelgiant į Afriką, taip pat atsižvelgiant į naują Sąjungos strategiją dėl Afrikos, reikėtų nustatyti naują požiūrį siekiant pakeisti ekonominius, komercinius ir prekybinius santykius siekiant sąžiningos ir etiškos prekybos, grindžiamos solidarumo ir bendradarbiavimo ir suderinamumo su ES vystymosi politika principais; |
| --- | --- |

15.

Bendrieji klausimai

| 16. | pabrėžia, kad pasaulinės rinkos yra labai svarbus MVĮ augimo šaltinis; pažymi, kad tik 600 000 MVĮ eksportuoja prekes už ES ribų; ragina Komisiją remti MVĮ sistemingai įtraukiant į prekybos susitarimus joms skirtus skyrius ir užtikrinant jų įgyvendinimą, nedidinant administracinės ir reguliavimo naštos, ir, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių pramonės rūmais ir paramos agentūromis, remti MVĮ naudojimąsi tokiais susitarimais; ragina Komisiją spręsti išlaidų, kurias MVĮ patiria laikydamosi vis sudėtingesnių teisės aktų, klausimą, nes tai daro poveikį prekybai; ragina Komisiją kuriant naujus informacijos portalus arba tobulinant jau esamus portalus kuo anksčiau informuoti įmones, kad būtų galima užtikrinti praktišką MVĮ informacijos poreikių patenkinimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pastangas pagal 2020 m. kovo mėn. MVĮ strategiją padidinti savo paramą, skiriamą MVĮ; palankiai vertina neseniai pradėtą naudoti priemonę „Access2Markets“, įskaitant Kilmės taisyklių savarankiško vertinimo (angl. ROSA) modulį, ir ragina visus suinteresuotuosius subjektus teikti grįžtamąją informaciją Komisijai, kad šią priemonę būtų galima nuolat atnaujinti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra įsitikinęs, kad ES ir užsienio bendrovėms, veiklą vykdančioms bendrojoje rinkoje, tenkančios privalomo ES lygmens horizontaliojo išsamaus patikrinimo visoje tiekimo grandinėje prievolės teisės aktas yra būtinas siekiant įgyvendinti DVT, skatinti gerą valdymą, pagerinti atsekamumą ir atskaitomybę pasaulinėse tiekimo grandinėse, stiprinti Europos tarptautinį konkurencingumą sudarant vienodas veiklos sąlygas ir mažinti nesąžiningus konkurencinius trečiųjų šalių pranašumus, atsirandančius dėl žemesnių apsaugos standartų, taip pat socialinio ir aplinkosauginio dempingo tarptautinėje prekyboje; pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į žalos riziką ir įmonės dydį, kartu vadovaujantis proporcingumo principu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tikisi, kad Komisija pateiks pasiūlymą dėl pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo, kuris turėtų būtų visapusiškai suderintas su PPO ir pagrįstas poveikio vertinimu; ragina Komisiją užtikrinti ES konkurencingumą visų pirma atsižvelgiant į išlaidas, riziką ir kitų tarptautinių partnerių užmojus, ir skatinti skaidrų mechanizmą, kuris galėtų veikti kartu su dabartinėmis anglies dioksido nutekėjimo priemonėmis ir tuo pat metu padėtų užtikrinti stabilią ir užtikrintą teisinę sistemą Europos pramonės sektoriuose; pabrėžia, kad ir kiti panašūs pasiūlymai turėtų būti įtraukti į mūsų pramonės strategiją, siekiant paskatinti pramonės įmones gaminti švarius ir konkurencingus produktus; ragina Komisiją plėtoti idėjas, inter alia, atsižvelgiant į neoficialų Nyderlandų ir Prancūzijos dokumentą dėl prekybos, socialinių ir ekonominių pasekmių ir darnaus vystymosi; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę atlikti ex post poveikio vertinimą ir peržiūrėti sąlygas siekiant suderinti dabartinius LPS su Europos žaliuoju kursu ir pateikti naujas iniciatyvas, kuriose prekybos politika naudojama sudarant galimybes lengviau pasiekti mūsų plataus užmojo klimato tikslus, įskaitant naują PPO iniciatyvą dėl klimato ir prekybos, kuri grindžiama Susitarime dėl aplinkosaugos prekių numatytais įgaliojimais ir kuria praplečiama jo taikymo sritis, kad apimtų prekybą žaliosiomis paslaugomis, taip skatinant aplinkosaugos prekių kūrimą, užuot sukūrus sąlygas vartotojų elektronikos prekėms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją įgyvendinti, tobulinti ir užtikrinti veiksmingą esamų LPS, įskaitant Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrius, vykdymą, ir užtikrinti, kad nauda būtų paskirstyta visiems; atkreipia dėmesį į tai, kad PDV skyrių vykdymą būtų galima gerokai pagerinti taikant įvairius vykdymo užtikrinimo metodus, ir kad Komisija sankcijomis pagrįstą mechanizmą turėtų vertinti kaip kraštutinę priemonę; remia Komisijos vykdomojo pirmininko pavaduotojo ir už prekybą atsakingo Komisijos nario V. Dombrovskio įsipareigojimą pateikti 15 punktų veiksmų plano dėl PDV skyrių peržiūrą, kurioje nuo pat pradžių dalyvautų Parlamentas; prašo Komisijos išnagrinėti Nyderlandų ir Prancūzijos neoficialiame dokumente pateiktas idėjas ir kitus būdus, kaip užtikrinti išsamesnį šių skyrių vykdymo užtikrinimą; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad Paryžiaus klimato susitarimo laikymasis būtų esminė visų būsimų prekybos susitarimų sąlyga; ragina taikyti papildomas priemones, pavyzdžiui, draudimą importuoti produktus, susijusius su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais, pavyzdžiui, priverstiniu ar vaikų darbu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją laiku priimti pasiūlymą dėl naujo reglamento, pagal kurį būtų taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema, galbūt siekiant padidinti BLS+ sistemos įsipareigojančių laikytis šalių skaičių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad svarbu kartu su pagrindiniais prekybos partneriais šalinti antikonkurencinę praktiką ir sudaryti vienodas veiklos sąlygas įmonėms, kad jos sukurtų gaivinimo nuo COVID-19 pandemijos sąlygas ir užtikrintų pasaulinį perėjimą prie tvarios ekonomikos; ragina Komisiją nedelsiant imtis veiksmų ir pradėti tyrimus iš karto po to, kai padaromas pažeidimas, užtikrinant, kad nesąžininga prekybos praktika nekenktų Europos ekonominės veiklos vykdytojų, visų pirma atsižvelgiant į konkrečius MVĮ poreikius, konkurencingumui ir užimtumo lygiui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teigiamai vertiną naująjį paskirtą už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingą vyriausiąjį pareigūną (angl. CTEO), ir mano, kad nuoseklus ES ir PPO susitarimų, įskaitant PDV skyrius, įgyvendinimas ir teisės aktų, kuriais reglamentuojama prekyba, įskaitant lankstesnes ir labiau pritaikytas prekybos apsaugos priemones, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas yra itin svarbūs siekiant išsaugoti ES patikimumą, vertybes ir jos darbotvarkę dėl sąžiningesnės prekybos; ragina naująjį CTEO bendradarbiauti su Parlamentu, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti prieš ratifikavimą prisiimti prekybos partnerių įsipareigojimai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją peržiūrėti delegacijų vaidmenį įgyvendinant ES prekybos ir bendradarbiavimo darbotvarkę, susijusią su politikos nuoseklumu, ir užtikrinant koordinuotą požiūrį, apimantį įvairias Komisijos tarnybas (pvz., tarpsektorines prekybos misijas į trečiąsias šalis); |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas užbaigti visus būtinus etapus po to, kai bus atlikti išsamūs tyrimai, kad būtų užpildytos visos prekybos ir investicijų priemonių rinkinio spragos, įskaitant naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų persvarstytas Blokavimo statutas dėl sankcijų teritorinio poveikio mažinimo ir nustatyta nauja priemonė, skirta atgrasyti nuo trečiųjų šalių priverstinių veiksmų ir su jais kovoti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina tęsti derybas dėl tarptautinės viešųjų pirkimų priemonės, siekiant tvirčiau taikyti abipusiškumą vertinant ES įmonių galimybes patekti į tarptautines viešųjų pirkimų rinkas, kartu išsaugant galimybes naudotis viešaisiais pirkimais, kaip priemone, kuria, taikant atnaujintą daugiašalį požiūrį, bus užtikrintas sėkmingas prisitaikymas prie klimato kaitos, visų pirma besivystančiose šalyse; palankiai vertina Baltąją knygą dėl užsienio subsidijų, kuri tinkamai papildo prekybos apsaugos priemones, ir tikisi, kad 2021 m. sausio mėn. bus pateiktas Komisijos pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo ES įmonės būtų apsaugotos nuo iškraipymų vidaus ir pasaulinėse rinkose, kartu pabrėžiant laisvos ir sąžiningos konkurencijos svarbą; be to, ragina valstybes nares naudotis visomis turimomis priemonėmis, įskaitant Reglamentą (ES) 2019/452, kuriuo sukuriama tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema, siekiant įvertinti galimas investicijas ir įsigijimus dėl grėsmės ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumui ES, visų pirma tokiuose strateginiuose sektoriuose kaip sveikatos priežiūra, komunalinės paslaugos, judumas ir informacija ir ryšių technologijos, kad būtų išvengta nereikalingos ir žalingos ekonominės priklausomybės; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina pažangą, padarytą derybose dėl Daugiašalio investicinių ginčų teismo; pažymi, kad investicinių teismų sistema yra tarpinis sprendimas siekiant sukurti Daugiašalį investicinių ginčų teismą; apgailestauja dėl ypač lėtos valstybių narių pažangos atsisakant ES vidaus dvišalių investavimo sutarčių ir ragina Komisiją, kai tinkama, imtis veiksmų pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Achmea byloje; ragina Komisiją tęsti savo darbą kuriant ES vidaus investicijų apsaugos ir palengvinimo sistemą; remia vykstančias derybas dėl Energetikos chartijos sutarties pagal Europos žaliąjį kursą, kuri turėtų sudaryti sąlygas pasiekti poveikio klimatui neutralumą siekiant atsisakyti investicijų į senąsias iškastinio kuro technologijas apsaugos; reiškia savo susirūpinimą dėl investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo ir su Energetikos chartijos sutartimis susijusių bylų skaičių; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia lyčių klausimų svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad ES LPS galima skatinti lyčių lygybę, stiprinti moterų ekonominę padėtį trečiosiose šalyse ir pagerinti moterų gyvenimo standartus visuose pramonės sektoriuose, kuriems taikomi ES LPS; pažymi, kad moterys gauna mažiau nei du penktadalius laisvos ir sąžiningos prekybos susitarimų naudos, turint omenyje sukurtas darbo vietas, ir pažymi, kad moterys gali neproporcingai nukentėti nuo dabartinės ekonomikos krizės; ragina Komisiją ir Tarybą skatinti ir remti konkretaus lyčių lygybės skyriaus įtraukimą į ES prekybos ir investicijų susitarimus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją užtikrinti tolesnius veiksmus dėl vietos patarėjų grupių pateiktų pasiūlymų siekiant pagerinti mūsų tarptautinės prekybos politiką, taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares geriau informuoti apie ES prekybos politikos naudą ir poveikį visiems, siekiant padidinti skaidrumą ir pagerinti piliečių, nevyriausybinių organizacijų, profesinių sąjungų bei įmonių, ypač MVĮ, informuotumą, nes svarbu teikti tikslią informaciją visiems suinteresuotiesiems subjektams; šiomis aplinkybėmis primena kokios svarbios Europos Parlamento teisės, numatytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 ir 218 straipsniuose, ir tarpinstitucinis dialogas kaip būdas, kuriuo prisidedama prie vykstančių diskusijų ir kuris padeda pasiekti teigiamą išvadą; primena Parlamento, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, vaidmenį prekybos politikoje ir jo vaidmenį prižiūrint derybas, taip pat veiksmingai įgyvendinant prekybos susitarimus, ir Komisijos pirmininko įsipareigojimus, kuriuos jis prisiėmė pritardamas Parlamento pagal SESV 225 straipsnį patvirtintoms rezoliucijoms dėl teisėkūros iniciatyvų; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OL C 101, 2018 3 16, p. 30.

(2)  OL C 369, 2018 10 11, p. 22.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0078.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0212.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0252.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0321.

---

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/161 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/161

---

P9_TA(2020)0310

Julios Laffranque skyrimas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigto komiteto nare

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Julią Laffranque Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigto komiteto nare (2020/2238(INS))

(2021/C 425/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsnio antrą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsnio antrą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pasiūlymą (B9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pasiūlymą (B9-0368/2020),

| A. | kadangi Julia Laffranque atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsnio antrojoje pastraipoje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Julia Laffranque atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsnio antrojoje pastraipoje nustatytus reikalavimus;

| 1. | siūlo paskirti Julią Laffranque minėto komiteto nare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Teisingumo Teismo pirmininkui. |
| --- | --- |

2.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2020 m. lapkričio 23 d., antradienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/162 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/162

---

P9_TA(2020)0308

Valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimas renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose ***II

2020 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (įrodymų rinkimas) (nauja redakcija) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 425/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09889/2/2020 – C9-0357/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09889/2/2020 – C9-0357/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0378) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0378) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0225/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0225/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 56.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0103.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/163

---

P9_TA(2020)0309

Teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimas valstybėse narėse ***II

2020 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (nauja redakcija) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 425/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09890/2/2020 – C9-0356/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09890/2/2020 – C9-0356/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0379) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0379) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0222/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0222/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 56.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0104.

---

2020 m. lapkričio 24 d., trečiadienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/164

---

P9_TA(2020)0311

Franko Eldersono skyrimas Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariu

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

(Konsultavimasis)

(2021/C 425/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 9 d. Tarybos rekomendaciją (N9-0055/2020) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 9 d. Tarybos rekomendaciją (N9-0055/2020) (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0331/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0331/2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių pusiausvyros skiriant į ES ekonomikos ir pinigų politikos srities pareigybes (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių pusiausvyros skiriant į ES ekonomikos ir pinigų politikos srities pareigybes (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 17 d. sprendimą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 17 d. sprendimą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 17 d. sprendimą dėl Tarybos rekomendacijų dėl dviejų Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 17 d. sprendimą dėl Tarybos rekomendacijų dėl dviejų Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 130 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 130 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0218/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0218/2020),

| A. | kadangi 2020 m. spalio 14 d. raštu Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl Franko Eldersono skyrimo Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariu aštuonerių metų kadencijai nuo 2020 m. gruodžio 15 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2020 m. spalio 14 d. raštu Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl Franko Eldersono skyrimo Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariu aštuonerių metų kadencijai nuo 2020 m. gruodžio 15 d.;

| B. | kadangi Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško Europos Centrinio Banko nepriklausomumo reikalavimą pagal Sutarties 130 straipsnį; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir jo atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško Europos Centrinio Banko nepriklausomumo reikalavimą pagal Sutarties 130 straipsnį; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo kandidato gyvenimo aprašymą ir jo atsakymus į jam raštu pateiktus klausimus;

| C. | kadangi vėliau, 2020 m. lapkričio 9 d., komitetas surengė kandidato klausymą, kurio metu kandidatas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių užduotus klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi vėliau, 2020 m. lapkričio 9 d., komitetas surengė kandidato klausymą, kurio metu kandidatas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių užduotus klausimus;

| D. | kadangi Europos Centrinio Banko valdančioji taryba susideda iš Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, devyniolikos nacionalinių centrinių bankų valdytojų; kadangi iki šiol visi valdytojai buvo vyrai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Centrinio Banko valdančioji taryba susideda iš Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, devyniolikos nacionalinių centrinių bankų valdytojų; kadangi iki šiol visi valdytojai buvo vyrai;

| E. | kadangi Parlamentas ne kartą reiškė nepasitenkinimą dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimo procedūros ir ragino patobulinti su tuo susijusias procedūras; kadangi Parlamentas prašė, kad jam būtų laiku pateikiamas lyčių požiūriu proporcingas trumpasis sąrašas, kuriame būtų ne mažiau nei du asmenys; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas ne kartą reiškė nepasitenkinimą dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimo procedūros ir ragino patobulinti su tuo susijusias procedūras; kadangi Parlamentas prašė, kad jam būtų laiku pateikiamas lyčių požiūriu proporcingas trumpasis sąrašas, kuriame būtų ne mažiau nei du asmenys;

| F. | kadangi 2019 m. rugsėjo 17 d. Parlamentas pateikė palankią nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos pirmą kartą į Europos Centrinio Banko pirmininko pareigas paskirti moterį, Christine Lagarde; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2019 m. rugsėjo 17 d. Parlamentas pateikė palankią nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos pirmą kartą į Europos Centrinio Banko pirmininko pareigas paskirti moterį, Christine Lagarde;

| G. | kadangi 2019 m. gruodžio 17 d. Parlamentas pateikė palankias nuomones dėl Tarybos rekomendacijų Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariais paskirti Fabio Panettą ir Isabel Schnabel; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2019 m. gruodžio 17 d. Parlamentas pateikė palankias nuomones dėl Tarybos rekomendacijų Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariais paskirti Fabio Panettą ir Isabel Schnabel;

| H. | kadangi Europos Centrinio Banko valdančiojoje taryboje moterų ir toliau yra mažai; kadangi Parlamentas apgailestauja dėl to, kad valstybės narės rimtai neatsižvelgė į šį prašymą, ir ragina nacionalines ir ES institucijas aktyviai siekti lyčių pusiausvyros iškeliant kitus kandidatus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Centrinio Banko valdančiojoje taryboje moterų ir toliau yra mažai; kadangi Parlamentas apgailestauja dėl to, kad valstybės narės rimtai neatsižvelgė į šį prašymą, ir ragina nacionalines ir ES institucijas aktyviai siekti lyčių pusiausvyros iškeliant kitus kandidatus;

| I. | kadangi visos ES ir nacionalinės institucijos ir įstaigos turėtų įgyvendinti konkrečias priemones lyčių pusiausvyrai užtikrinti; |
| --- | --- |

I.

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos skirti Franką Eldersoną Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 338, 2020 10 12, p. 2.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0211.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0008.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0093 ir Priimti tekstai, P9_TA(2019)0094.

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/166 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/166

---

P9_TA(2020)0312

Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas. Pagalba Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir avansai Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

(2021/C 425/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0960 – C9-0318/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0960 – C9-0318/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0221/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0221/2020),

| 1. | palankiai vertina šį sprendimą kaip Sąjungos solidarumo su Sąjungos piliečiais ir regionais, nukentėjusiais nuo gaivalinių nelaimių ir didelio masto ekstremalios visuomenės sveikatai situacijos, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija, ženklą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant leisti pasinaudoti iš Europos Sąjungos solidarumo fondo teikiama finansine parama nukentėjusiems regionams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2021/75.)

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/168

---

P9_TA(2020)0313

2020 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projektas: pagalba Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Lenkijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

(2021/C 425/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. spalio 9 d. (COM(2020)0961), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. spalio 9 d. (COM(2020)0961),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 30 d. priimtą ir 2020 m. lapkričio 3 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekto (12522/2020 – C9-0341/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 30 d. priimtą ir 2020 m. lapkričio 3 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekto (12522/2020 – C9-0341/2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (COM(2020)0960),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0223/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0223/2020),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projektas susijęs su pasiūlymu mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai po gaivalinių nelaimių, kurios šiose valstybėse narėse įvyko 2020 m., ir numatyti išteklių avansams septynioms valstybėms narėms, t. y. Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai, mokėti reaguojant į didelio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 protrūkis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projektas susijęs su pasiūlymu mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai po gaivalinių nelaimių, kurios šiose valstybėse narėse įvyko 2020 m., ir numatyti išteklių avansams septynioms valstybėms narėms, t. y. Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai, mokėti reaguojant į didelio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 protrūkis;

| B. | kadangi dėl to Komisija siūlo iš dalies pakeisti 2020 m. biudžetą ir padidinti pagal biudžeto eilutę 13 06 01 „Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika“ skiriamus ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimus 823 548 633 EUR suma; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl to Komisija siūlo iš dalies pakeisti 2020 m. biudžetą ir padidinti pagal biudžeto eilutę 13 06 01 „Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika“ skiriamus ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimus 823 548 633 EUR suma;

| C. | kadangi Kroatija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 (6) 4a straipsnyje, o 2020 m. rugpjūčio 10 d. Komisija skyrė 88 951 877 EUR avansą nuo numatomo Sąjungos finansinio įnašo; kadangi avanso mokėjimams skirti asignavimai, kurie iš pradžių buvo numatyti 2020 m. biudžete, jau visiškai panaudoti, Komisija siūlo mobilizuoti būtinus papildomus išteklius neviršijant Europos Sąjungos solidarumo fondui nustatytos metinės viršutinės ribos; |
| --- | --- |

C.

kadangi Kroatija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 (6) 4a straipsnyje, o 2020 m. rugpjūčio 10 d. Komisija skyrė 88 951 877 EUR avansą nuo numatomo Sąjungos finansinio įnašo; kadangi avanso mokėjimams skirti asignavimai, kurie iš pradžių buvo numatyti 2020 m. biudžete, jau visiškai panaudoti, Komisija siūlo mobilizuoti būtinus papildomus išteklius neviršijant Europos Sąjungos solidarumo fondui nustatytos metinės viršutinės ribos;

| D. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekte siūloma į 2020 m. bendrąjį biudžetą įrašyti 734 596 756 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, atskaičius Kroatijai jau išmokėtą 88 951 877 EUR avansą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekte siūloma į 2020 m. bendrąjį biudžetą įrašyti 734 596 756 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, atskaičius Kroatijai jau išmokėtą 88 951 877 EUR avansą;

| E. | kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondas yra speciali DFP reglamente nustatyta priemonė ir atitinkami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai turi būti įtraukti į biudžetą viršijant DFP viršutines ribas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungos solidarumo fondas yra speciali DFP reglamente nustatyta priemonė ir atitinkami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai turi būti įtraukti į biudžetą viršijant DFP viršutines ribas;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projektą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020 projekto; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 8/2020 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 57, 2020 2 27.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(6)  2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3).

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/170

---

P9_TA(2020)0316

Atstovaujamieji ieškiniai siekiant apsaugoti kolektyvinius vartotojų interesus ***II

2020 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti kolektyvinius vartotojų interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 425/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09573/1/2020 – C9-0355/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09573/1/2020 – C9-0355/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0184) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0184) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0224/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0224/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 66.

(2)  OL C 461, 2018 12 21, p. 232.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0222.

---

2020 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/171

---

P9_TA(2020)0317

Finansinių priemonių rinkos: dalinis nuostatų dėl informacijos teikimo reikalavimų, produktų valdymo ir pozicijų apribojimų keitimas siekiant padėti ekonomikai atsigauti nuo COVID-19 pandemijos ***I

2020 m. lapkričio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant padėti ekonomikai atsigauti nuo COVID-19 pandemijos iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/65/ES nuostatos dėl informacijos teikimo reikalavimų, produktų valdymo ir pozicijų apribojimų (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

9 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip

(2021/C 425/26)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA

kuria siekiant padėti ekonomikai atsigauti nuo COVID-19 pandemijos iš dalies keičiamos Direktyvos 2014/65/ES nuostatos dėl informacijos teikimo reikalavimų, produktų valdymo ir pozicijų apribojimų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 53 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | COVID-19 pandemija daro didelį poveikį valstybių narių žmonėms, įmonėms, sveikatos priežiūros sistemoms ir ekonomikai
  bei finansų sistemoms
  . Komisija savo 2020 m. gegužės 27 d. komunikate Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (2) pabrėžė, kad per artimiausius mėnesius įmonėms ir toliau teks atremti likvidumo ir galimybių gauti finansavimą iššūkius. Todėl labai svarbu paremti atsigavimą nuo COVID-19 pandemijos sukelto didelio ekonominio sukrėtimo
  mažinant administracinę naštą
  nustatant
  ribotus
  tikslinius galiojančių finansų srities teisės aktų pakeitimus.
  Bendras pakeitimų tikslas turėtų būti panaikinti nereikalingą biurokratiją ir padaryti laikinas išimtis, kurios laikomos veiksmingomis siekiant sušvelninti ekonominius neramumus. Pakeitimais turėtų būti vengiama atlikti pokyčius, kuriais dar labiau padidinama našta sektoriui, o sudėtingi su teisėkūra susiję klausimai turėtų būti paliekami spręsti vykdant planuojamą FPRD II peržiūrą.
  Šis priemonių paketas yra priimamas kaip kapitalo rinkų gaivinimo dokumentų rinkinio dalis; |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandemija daro didelį poveikį valstybių narių žmonėms, įmonėms, sveikatos priežiūros sistemoms ir ekonomikai
  bei finansų sistemoms
  . Komisija savo 2020 m. gegužės 27 d. komunikate Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (2) pabrėžė, kad per artimiausius mėnesius įmonėms ir toliau teks atremti likvidumo ir galimybių gauti finansavimą iššūkius. Todėl labai svarbu paremti atsigavimą nuo COVID-19 pandemijos sukelto didelio ekonominio sukrėtimo
  mažinant administracinę naštą
  nustatant
  ribotus
  tikslinius galiojančių finansų srities teisės aktų pakeitimus.
  Bendras pakeitimų tikslas turėtų būti panaikinti nereikalingą biurokratiją ir padaryti laikinas išimtis, kurios laikomos veiksmingomis siekiant sušvelninti ekonominius neramumus. Pakeitimais turėtų būti vengiama atlikti pokyčius, kuriais dar labiau padidinama našta sektoriui, o sudėtingi su teisėkūra susiję klausimai turėtų būti paliekami spręsti vykdant planuojamą FPRD II peržiūrą.
  Šis priemonių paketas yra priimamas kaip kapitalo rinkų gaivinimo dokumentų rinkinio dalis;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES (3) dėl finansinių priemonių rinkų priimta 2014 m., reaguojant į 2007–2008 m. finansų krizę. Priėmus šią direktyvą, Sąjungos finansų sistema pastebimai sustiprinta, visoje Sąjungoje užtikrintas aukštas investuotojų apsaugos lygis.
  Būtų galima
  apsvarstyti, kaip dar labiau supaprastinti reguliavimą, sumažinti investicinių įmonių patiriamas reikalavimų laikymosi išlaidas ir pašalinti konkurencijos iškraipymus,
  jeigu sykiu pakankamai užtikrinama investuotojų apsauga
  ; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES (3) dėl finansinių priemonių rinkų priimta 2014 m., reaguojant į 2007–2008 m. finansų krizę. Priėmus šią direktyvą, Sąjungos finansų sistema pastebimai sustiprinta, visoje Sąjungoje užtikrintas aukštas investuotojų apsaugos lygis.
  Būtų galima
  apsvarstyti, kaip dar labiau supaprastinti reguliavimą, sumažinti investicinių įmonių patiriamas reikalavimų laikymosi išlaidas ir pašalinti konkurencijos iškraipymus,
  jeigu sykiu pakankamai užtikrinama investuotojų apsauga
  ;

| (3) | kalbant apie reikalavimus, kuriais siekta apsaugoti investuotojus, pažymėtina, kad Direktyvos 2014/65/ES tikslas pritaikyti priemones, pagal kurias būtų atsižvelgta į kiekvienos kategorijos investuotojų (mažmeninių klientų, profesionalių klientų ir tinkamų sandorio šalių) ypatumus, nebuvo iki galo pasiektas. Kai kurie iš tų reikalavimų ne visada padėjo stiprinti investuotojų apsaugą, o kartais net trukdė sklandžiai vykdyti investicinius sprendimus.
  Siekiant dar labiau pagerinti investuotojų apsaugą, atliekant tinkamumo vertinimą itin svarbu atsižvelgti į mažmeninių investuotojų skolos lygį, ypač turint omenyje didėjantį vartotojų skolos lygį dėl COVID-19 pandemijos. Be to,
  kai kuriuos Direktyvos
  2014/65/ES
  reikalavimus
  būtų galima
  iš dalies pakeisti, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos investicinėms paslaugoms teikti ir investicinei veiklai vykdyti
  , jeigu tas pakeitimas vykdomas suderintai ir visapusiškai apsaugant investuotojus
  ; |
| --- | --- |

(3)

kalbant apie reikalavimus, kuriais siekta apsaugoti investuotojus, pažymėtina, kad Direktyvos 2014/65/ES tikslas pritaikyti priemones, pagal kurias būtų atsižvelgta į kiekvienos kategorijos investuotojų (mažmeninių klientų, profesionalių klientų ir tinkamų sandorio šalių) ypatumus, nebuvo iki galo pasiektas. Kai kurie iš tų reikalavimų ne visada padėjo stiprinti investuotojų apsaugą, o kartais net trukdė sklandžiai vykdyti investicinius sprendimus.
  Siekiant dar labiau pagerinti investuotojų apsaugą, atliekant tinkamumo vertinimą itin svarbu atsižvelgti į mažmeninių investuotojų skolos lygį, ypač turint omenyje didėjantį vartotojų skolos lygį dėl COVID-19 pandemijos. Be to,
  kai kuriuos Direktyvos
  2014/65/ES
  reikalavimus
  būtų galima
  iš dalies pakeisti, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos investicinėms paslaugoms teikti ir investicinei veiklai vykdyti
  , jeigu tas pakeitimas vykdomas suderintai ir visapusiškai apsaugant investuotojus
  ;

| (4) | produktų valdymo reikalavimai gali apriboti įmonių obligacijų pardavimą. Įmonių obligacijos su išpirkimo už visą sumą sąlyga paprastai laikomos saugiais ir paprastais produktais, kuriais gali naudotis mažmeniniai klientai. Tokia išpirkimo už visą sumą sąlyga apsaugo investuotojus nuo nuostolių, jeigu emitentas nusprendžia grąžinti skolą prieš terminą, nes užtikrinama, kad investuotojams būtų sumokėti atkarpų, kurias jie būtų gavę, jeigu obligacija nebūtų buvusi išpirkta, dabartinė vertė. Todėl produktų valdymo reikalavimai įmonių obligacijoms su išpirkimo už visą kainą sąlygomis nebetaikomi; |
| --- | --- |

(4)

produktų valdymo reikalavimai gali apriboti įmonių obligacijų pardavimą. Įmonių obligacijos su išpirkimo už visą sumą sąlyga paprastai laikomos saugiais ir paprastais produktais, kuriais gali naudotis mažmeniniai klientai. Tokia išpirkimo už visą sumą sąlyga apsaugo investuotojus nuo nuostolių, jeigu emitentas nusprendžia grąžinti skolą prieš terminą, nes užtikrinama, kad investuotojams būtų sumokėti atkarpų, kurias jie būtų gavę, jeigu obligacija nebūtų buvusi išpirkta, dabartinė vertė. Todėl produktų valdymo reikalavimai įmonių obligacijoms su išpirkimo už visą kainą sąlygomis nebetaikomi;

| (5) | ir pagal Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) kvietimą teikti informaciją apie paskatų ir informacijos atskleidimo reikalavimų pagal Direktyvą 2014/65/ES išlaidas poveikį, ir per Komisijos surengtas viešas konsultacijas buvo patvirtinta, kad profesionaliems klientams ir tinkamoms sandorio šalims nėra reikalinga standartizuota, privaloma informacija apie išlaidas, nes jie jau gauna reikalingą informaciją, kai derasi su paslaugų teikėju. Tokia informacija būna pritaikyta pagal jų poreikius ir dažnai – daug išsamesnė. Todėl duomenų apie išlaidas ir sąnaudas atskleidimo reikalavimai neturėtų būti taikomi tinkamų sandorio šalių ir profesionalių klientų atžvilgiu, išskyrus konsultacijų dėl investicijų ir portfelio valdymo paslaugų atvejus, nes profesionalūs klientai, užmezgantys portfelio valdymo arba konsultacijų dėl investicijų santykius, ne visada turi pakankamai patirties arba žinių, kad jų atžvilgiu reikalavimo teikti informaciją apie išlaidas ir sąnaudas būtų galima netaikyti; |
| --- | --- |

(5)

ir pagal Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) kvietimą teikti informaciją apie paskatų ir informacijos atskleidimo reikalavimų pagal Direktyvą 2014/65/ES išlaidas poveikį, ir per Komisijos surengtas viešas konsultacijas buvo patvirtinta, kad profesionaliems klientams ir tinkamoms sandorio šalims nėra reikalinga standartizuota, privaloma informacija apie išlaidas, nes jie jau gauna reikalingą informaciją, kai derasi su paslaugų teikėju. Tokia informacija būna pritaikyta pagal jų poreikius ir dažnai – daug išsamesnė. Todėl duomenų apie išlaidas ir sąnaudas atskleidimo reikalavimai neturėtų būti taikomi tinkamų sandorio šalių ir profesionalių klientų atžvilgiu, išskyrus konsultacijų dėl investicijų ir portfelio valdymo paslaugų atvejus, nes profesionalūs klientai, užmezgantys portfelio valdymo arba konsultacijų dėl investicijų santykius, ne visada turi pakankamai patirties arba žinių, kad jų atžvilgiu reikalavimo teikti informaciją apie išlaidas ir sąnaudas būtų galima netaikyti;

| (6) | dabar investicinėms įmonėms taikomas reikalavimas atlikti tam tikros portfelio veiklos sąnaudų ir naudos analizę, jeigu nuolat palaikant santykius su klientu vienos finansinės priemonės pakeičiamos kitomis. Todėl investicinės įmonės privalo surinkti reikiamą informaciją iš kliento ir gebėti įrodyti, kad tokio pakeitimo nauda yra didesnė už išlaidas. Kadangi profesionalių klientų, kurie dažnai keičia finansines priemones, atveju dėl šio reikalavimo užkraunama pernelyg didelė našta, jie turėtų būti atleisti nuo šio reikalavimo laikymosi, tačiau turėti galimybę pasirinkti jo laikytis. Kadangi mažmeniniams klientams reikalinga aukšto lygio apsauga, ši galimybė turėtų būti suteikta tik profesionaliems klientams; |
| --- | --- |

(6)

dabar investicinėms įmonėms taikomas reikalavimas atlikti tam tikros portfelio veiklos sąnaudų ir naudos analizę, jeigu nuolat palaikant santykius su klientu vienos finansinės priemonės pakeičiamos kitomis. Todėl investicinės įmonės privalo surinkti reikiamą informaciją iš kliento ir gebėti įrodyti, kad tokio pakeitimo nauda yra didesnė už išlaidas. Kadangi profesionalių klientų, kurie dažnai keičia finansines priemones, atveju dėl šio reikalavimo užkraunama pernelyg didelė našta, jie turėtų būti atleisti nuo šio reikalavimo laikymosi, tačiau turėti galimybę pasirinkti jo laikytis. Kadangi mažmeniniams klientams reikalinga aukšto lygio apsauga, ši galimybė turėtų būti suteikta tik profesionaliems klientams;

| (7) | klientai, nuolat palaikantys santykius su investicine įmone, privaloma tvarka – periodiškai arba įvykus tam tikriems įvykiams – gauna ataskaitas apie suteiktas paslaugas. Nei investicinių įmonių, nei jų profesionalių klientų nuomone, tokios ataskaitos apie suteiktas paslaugas nėra naudingos. Be to, profesionaliems klientams šios ataskaitos ypač nenaudingos, kai rinkos yra itin nepastovios, nes tada ataskaitos teikiamos labai dažnai ir jų teikiama labai daug. Gavę ataskaitas, profesionalūs klientai dažnai jų nė neskaito arba, užuot toliau laikęsi ilgalaikės investicijų strategijos, priima skubotus investicinius sprendimus. Todėl tinkamoms sandorio šalims tokių ataskaitų apie suteiktas paslaugas teikti nebereikėtų, o profesionaliems klientams reikėtų palikti galimybę pasirinkti gauti tokias ataskaitas apie suteiktas paslaugas; |
| --- | --- |

(7)

klientai, nuolat palaikantys santykius su investicine įmone, privaloma tvarka – periodiškai arba įvykus tam tikriems įvykiams – gauna ataskaitas apie suteiktas paslaugas. Nei investicinių įmonių, nei jų profesionalių klientų nuomone, tokios ataskaitos apie suteiktas paslaugas nėra naudingos. Be to, profesionaliems klientams šios ataskaitos ypač nenaudingos, kai rinkos yra itin nepastovios, nes tada ataskaitos teikiamos labai dažnai ir jų teikiama labai daug. Gavę ataskaitas, profesionalūs klientai dažnai jų nė neskaito arba, užuot toliau laikęsi ilgalaikės investicijų strategijos, priima skubotus investicinius sprendimus. Todėl tinkamoms sandorio šalims tokių ataskaitų apie suteiktas paslaugas teikti nebereikėtų, o profesionaliems klientams reikėtų palikti galimybę pasirinkti gauti tokias ataskaitas apie suteiktas paslaugas;

| (8) | Direktyvoje 2014/65/ES nustatyti reikalavimai teikti informaciją apie tai, kaip pavedimai buvo įvykdyti klientui palankiausiomis sąlygomis. Todėl techninėse ataskaitose pateikiama daug išsamios kiekybinės informacijos apie pavedimo vykdymo vietą, finansinę priemonę, kainą, sąnaudas ir įvykdymo tikimybę. Iš to, kad tų ataskaitų iš investicinių įmonių interneto svetainių atsisiunčiama labai mažai, galima spręsti, kad investuotojai jas skaito retai. Kadangi ataskaitose pateikiami duomenys nepadeda investuotojams atlikti prasmingų palyginimų, reikalavimo skelbti šias ataskaitas taikymą reikėtų laikinai sustabdyti; |
| --- | --- |

(8)

Direktyvoje 2014/65/ES nustatyti reikalavimai teikti informaciją apie tai, kaip pavedimai buvo įvykdyti klientui palankiausiomis sąlygomis. Todėl techninėse ataskaitose pateikiama daug išsamios kiekybinės informacijos apie pavedimo vykdymo vietą, finansinę priemonę, kainą, sąnaudas ir įvykdymo tikimybę. Iš to, kad tų ataskaitų iš investicinių įmonių interneto svetainių atsisiunčiama labai mažai, galima spręsti, kad investuotojai jas skaito retai. Kadangi ataskaitose pateikiami duomenys nepadeda investuotojams atlikti prasmingų palyginimų, reikalavimo skelbti šias ataskaitas taikymą reikėtų laikinai sustabdyti;

| (9) | siekiant palengvinti investicinių įmonių ir jų klientų bendravimą, taigi ir patį investavimo procesą, investicinė informacija turėtų būti įprastai teikiama elektroniniu būdu, o ne popieriuje. Tačiau mažmeniniai klientai turėtų turėti galimybę paprašyti informaciją ir toliau teikti popieriuje; |
| --- | --- |

(9)

siekiant palengvinti investicinių įmonių ir jų klientų bendravimą, taigi ir patį investavimo procesą, investicinė informacija turėtų būti įprastai teikiama elektroniniu būdu, o ne popieriuje. Tačiau mažmeniniai klientai turėtų turėti galimybę paprašyti informaciją ir toliau teikti popieriuje;

| (9a) | Komisija turėtų pateikti ataskaitą dėl pozicijų ribų taikymo ir pozicijų valdymo poveikio likvidumui, piktnaudžiavimui rinka ir tinkamai kainodarai bei atsiskaitymo sąlygoms biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkose, kaip numatyta šioje direktyvoje. Peržiūrint tų nuostatų, kurios buvo priimtos reaguojant į 2009 m. Pitsburgo ir 2011 m. Kanų aukščiausiojo lygio susitikimo susitarimus, turinį, labai svarbu atlikti įrodymais pagrįstą biržos prekių išvestinių finansinių priemonių tvarkos vertinimą ir konsultuotis su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant pagerinti biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkų reguliavimą, veikimą ir skaidrumą bei spręsti pernelyg didelio kainų svyravimo problemą; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

Komisija turėtų pateikti ataskaitą dėl pozicijų ribų taikymo ir pozicijų valdymo poveikio likvidumui, piktnaudžiavimui rinka ir tinkamai kainodarai bei atsiskaitymo sąlygoms biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkose, kaip numatyta šioje direktyvoje. Peržiūrint tų nuostatų, kurios buvo priimtos reaguojant į 2009 m. Pitsburgo ir 2011 m. Kanų aukščiausiojo lygio susitikimo susitarimus, turinį, labai svarbu atlikti įrodymais pagrįstą biržos prekių išvestinių finansinių priemonių tvarkos vertinimą ir konsultuotis su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant pagerinti biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkų reguliavimą, veikimą ir skaidrumą bei spręsti pernelyg didelio kainų svyravimo problemą; [2 pakeit.]

| (10) | pagal Direktyvą 2014/65/ES asmenims, profesionaliai prekiaujantiems biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, apyvartiniais taršos leidimais ir apyvartinių taršos leidimų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kai ši prekyba yra papildoma veikla pagrindinės veiklos atžvilgiu, leidžiama pasinaudoti reikalavimo gauti investicinės įmonės veiklos leidimą išimtimi. Asmenys, prašantys leisti taikyti papildomos veiklos kriterijų, privalo kasmet informuoti atitinkamą kompetentingą instituciją, kad naudojasi tokia galimybe, ir pateikti reikalingus duomenis, kuriais įrodytų, kad atitinka du kiekybinius kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar jo prekybos veikla yra papildoma pagrindinės veiklos atžvilgiu. Pagal pirmąjį kriterijų lyginamas subjekto spekuliacinės prekybos veiklos ir bendros prekybos veiklos Sąjungoje mastas pagal turto klases. Pagal antrąjį kriterijų lyginamas spekuliacinės prekybos veiklos mastas, įskaitant visų klasių turtą, ir bendra subjekto vykdomos prekybos finansinėmis priemonėmis veikla grupės lygmeniu. Gali būti taikomas alternatyvus antrojo kriterijaus variantas – tada lyginamas spekuliacinės prekybos veikloje naudojamo kapitalo dydis ir faktinis pagrindinėje veikloje grupės lygmeniu naudojamo kapitalo dydis. Šie kiekybiniai kriterijai
  turėtų išlikti pagrindine pagalbinei veiklai taikomos išimties taisykle
  .
  Kaip alternatyva, turėtų būti galima įgalioti nacionalines priežiūros institucijas remtis kokybiniais rodikliais vadovaujantis aiškiai apibrėžtomis sąlygomis. EVPRI turėtų būti suteikti įgaliojimai teikti gaires dėl aplinkybių, kuriomis nacionalinės valdžios institucijos galėtų taikyti kokybinį metodą, ir rengti kokybinių kriterijų techninių reguliavimo standartų projektus.
  Asmenys, turintys teisę pasinaudoti išimtimi, įskaitant rinkos formuotojus, vykdo prekybą savo sąskaita arba teikia kitas investicines paslaugas nei prekyba savo sąskaita pagrindinės veiklos klientams arba tiekėjams. Kalbant apie papildomą veiklą ir vertinant grupės lygmeniu, išimtis abiem atvejais
  būtų
  taikoma ir individualiai, ir bendrai. Galimybės pasinaudoti šia išimtimi nereikėtų suteikti asmenims, kurie taiko didelio dažnio algoritminės prekybos metodą arba priklauso grupei, kurios pagrindinę veiklą sudaro investicinių paslaugų teikimas, bankinė veikla arba kurie veikia kaip biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkos formuotojai; ▌ |
| --- | --- |

(10)

pagal Direktyvą 2014/65/ES asmenims, profesionaliai prekiaujantiems biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, apyvartiniais taršos leidimais ir apyvartinių taršos leidimų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kai ši prekyba yra papildoma veikla pagrindinės veiklos atžvilgiu, leidžiama pasinaudoti reikalavimo gauti investicinės įmonės veiklos leidimą išimtimi. Asmenys, prašantys leisti taikyti papildomos veiklos kriterijų, privalo kasmet informuoti atitinkamą kompetentingą instituciją, kad naudojasi tokia galimybe, ir pateikti reikalingus duomenis, kuriais įrodytų, kad atitinka du kiekybinius kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar jo prekybos veikla yra papildoma pagrindinės veiklos atžvilgiu. Pagal pirmąjį kriterijų lyginamas subjekto spekuliacinės prekybos veiklos ir bendros prekybos veiklos Sąjungoje mastas pagal turto klases. Pagal antrąjį kriterijų lyginamas spekuliacinės prekybos veiklos mastas, įskaitant visų klasių turtą, ir bendra subjekto vykdomos prekybos finansinėmis priemonėmis veikla grupės lygmeniu. Gali būti taikomas alternatyvus antrojo kriterijaus variantas – tada lyginamas spekuliacinės prekybos veikloje naudojamo kapitalo dydis ir faktinis pagrindinėje veikloje grupės lygmeniu naudojamo kapitalo dydis. Šie kiekybiniai kriterijai
  turėtų išlikti pagrindine pagalbinei veiklai taikomos išimties taisykle
  .
  Kaip alternatyva, turėtų būti galima įgalioti nacionalines priežiūros institucijas remtis kokybiniais rodikliais vadovaujantis aiškiai apibrėžtomis sąlygomis. EVPRI turėtų būti suteikti įgaliojimai teikti gaires dėl aplinkybių, kuriomis nacionalinės valdžios institucijos galėtų taikyti kokybinį metodą, ir rengti kokybinių kriterijų techninių reguliavimo standartų projektus.
  Asmenys, turintys teisę pasinaudoti išimtimi, įskaitant rinkos formuotojus, vykdo prekybą savo sąskaita arba teikia kitas investicines paslaugas nei prekyba savo sąskaita pagrindinės veiklos klientams arba tiekėjams. Kalbant apie papildomą veiklą ir vertinant grupės lygmeniu, išimtis abiem atvejais
  būtų
  taikoma ir individualiai, ir bendrai. Galimybės pasinaudoti šia išimtimi nereikėtų suteikti asmenims, kurie taiko didelio dažnio algoritminės prekybos metodą arba priklauso grupei, kurios pagrindinę veiklą sudaro investicinių paslaugų teikimas, bankinė veikla arba kurie veikia kaip biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkos formuotojai; ▌

| (11) | dabar kompetentingos institucijos turi nustatyti ir taikyti biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietose, ir Komisijos nurodytų ekonomiškai lygiaverčių nebiržinės prekybos sutarčių grynųjų pozicijų, kurias bet kuriuo metu gali turėti asmuo, dydžio apribojimus. Kadangi paaiškėjo, jog pozicijų apribojimų tvarka yra nepalanki naujų biržos prekių rinkų plėtojimui, naujoms biržos prekių rinkoms pozicijų apribojimų tvarkos nereikėtų taikyti. Vietoj to, pozicijų apribojimai turėtų būti taikomi tik toms biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms, kurios yra laikomos svarbiomis arba esminėmis, ir jų ekonomiškai lygiavertėms nebiržinės prekybos sutartims. Svarbios arba esminės išvestinės finansinės priemonės yra energetikos biržos prekių išvestinės finansinės priemonės, kurių atvirą poziciją per vienų metų laikotarpį sudaro ne mažiau kaip 300 000 lotų. Dėl itin didelės svarbos piliečiams žemės ūkio biržos prekėms, pagrįstoms žmonėms vartoti skirtais produktais, ir jų ekonomiškai lygiavertėms nebiržinės prekybos sutartims dabartinė pozicijų apribojimų tvarka bus taikoma ir toliau. EVPRI turėtų būti įgaliota parengti reguliavimo standartų projektą ir jame nustatyti, kurioms žemės ūkio išvestinėms finansinėms priemonėms, pagrįstoms žmonėms vartoti skirtais produktais, ir kurioms esminėms arba svarbioms išvestinėms finansinėms priemonėms yra taikomi pozicijų apribojimai. Dėl esminių arba svarbių išvestinių finansinių priemonių pažymėtina, kad EVPRI turėtų atsižvelgti į 300 000 lotų per metus atviros pozicijos dydį, aktyvių rinkos dalyvių skaičių ir pagrindinę biržos prekę; |
| --- | --- |

(11)

dabar kompetentingos institucijos turi nustatyti ir taikyti biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietose, ir Komisijos nurodytų ekonomiškai lygiaverčių nebiržinės prekybos sutarčių grynųjų pozicijų, kurias bet kuriuo metu gali turėti asmuo, dydžio apribojimus. Kadangi paaiškėjo, jog pozicijų apribojimų tvarka yra nepalanki naujų biržos prekių rinkų plėtojimui, naujoms biržos prekių rinkoms pozicijų apribojimų tvarkos nereikėtų taikyti. Vietoj to, pozicijų apribojimai turėtų būti taikomi tik toms biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms, kurios yra laikomos svarbiomis arba esminėmis, ir jų ekonomiškai lygiavertėms nebiržinės prekybos sutartims. Svarbios arba esminės išvestinės finansinės priemonės yra energetikos biržos prekių išvestinės finansinės priemonės, kurių atvirą poziciją per vienų metų laikotarpį sudaro ne mažiau kaip 300 000 lotų. Dėl itin didelės svarbos piliečiams žemės ūkio biržos prekėms, pagrįstoms žmonėms vartoti skirtais produktais, ir jų ekonomiškai lygiavertėms nebiržinės prekybos sutartims dabartinė pozicijų apribojimų tvarka bus taikoma ir toliau. EVPRI turėtų būti įgaliota parengti reguliavimo standartų projektą ir jame nustatyti, kurioms žemės ūkio išvestinėms finansinėms priemonėms, pagrįstoms žmonėms vartoti skirtais produktais, ir kurioms esminėms arba svarbioms išvestinėms finansinėms priemonėms yra taikomi pozicijų apribojimai. Dėl esminių arba svarbių išvestinių finansinių priemonių pažymėtina, kad EVPRI turėtų atsižvelgti į 300 000 lotų per metus atviros pozicijos dydį, aktyvių rinkos dalyvių skaičių ir pagrindinę biržos prekę;

| (12) | pagal Direktyvą 2014/65/ES rizikos draudimo išimčių neleidžiama taikyti jokioms finansų įstaigoms. Kai kurios iš esmės komercinės grupės, prekybos tikslais įsteigusios finansų įstaigą, atsidūrė tokioje padėtyje, kad jų finansų įstaiga grupės vardu galėjo sudaryti ne visus sandorius, nes neatitiko rizikos draudimo išimties taikymo kriterijų. Todėl reikėtų įvesti griežtai apibrėžtą finansų sandorio šalims taikomą rizikos draudimo išimtį. Rizikos draudimo išimtį turėtų būti galima taikyti, kai iš esmės komercinei grupei priklausantis asmuo yra registruotas kaip investicinė įmonė ir sudaro sandorius tos komercinės grupės vardu. Tam, kad ši rizikos draudimo išimtis būtų taikoma tik finansų įstaigoms, kurios sudaro sandorius iš esmės komercinei grupei priklausančių ne finansų įstaigų vardu, rizikos draudimo išimtis turėtų būti taikoma tos finansų įstaigos turimoms pozicijoms, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias su grupės ne finansų įstaigų komercine veikla tiesiogiai susijusią riziką; |
| --- | --- |

(12)

pagal Direktyvą 2014/65/ES rizikos draudimo išimčių neleidžiama taikyti jokioms finansų įstaigoms. Kai kurios iš esmės komercinės grupės, prekybos tikslais įsteigusios finansų įstaigą, atsidūrė tokioje padėtyje, kad jų finansų įstaiga grupės vardu galėjo sudaryti ne visus sandorius, nes neatitiko rizikos draudimo išimties taikymo kriterijų. Todėl reikėtų įvesti griežtai apibrėžtą finansų sandorio šalims taikomą rizikos draudimo išimtį. Rizikos draudimo išimtį turėtų būti galima taikyti, kai iš esmės komercinei grupei priklausantis asmuo yra registruotas kaip investicinė įmonė ir sudaro sandorius tos komercinės grupės vardu. Tam, kad ši rizikos draudimo išimtis būtų taikoma tik finansų įstaigoms, kurios sudaro sandorius iš esmės komercinei grupei priklausančių ne finansų įstaigų vardu, rizikos draudimo išimtis turėtų būti taikoma tos finansų įstaigos turimoms pozicijoms, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias su grupės ne finansų įstaigų komercine veikla tiesiogiai susijusią riziką;

| (13) | net ir likvidžių sutarčių atveju tik nedidelis skaičius rinkos dalyvių biržos prekių rinkose veikia kaip rinkos formuotojai. Jeigu tie rinkos dalyviai privalo laikytis pozicijų apribojimų, jie negali veikti taip efektyviai, kaip rinkos formuotojai. Todėl finansų ir ne finansų sandorio šalių pozicijoms, kurios susidaro dėl sandorių, skirtų privalomam likvidumui suteikti, pozicijų apribojimai neturėtų būti taikomi; |
| --- | --- |

(13)

net ir likvidžių sutarčių atveju tik nedidelis skaičius rinkos dalyvių biržos prekių rinkose veikia kaip rinkos formuotojai. Jeigu tie rinkos dalyviai privalo laikytis pozicijų apribojimų, jie negali veikti taip efektyviai, kaip rinkos formuotojai. Todėl finansų ir ne finansų sandorio šalių pozicijoms, kurios susidaro dėl sandorių, skirtų privalomam likvidumui suteikti, pozicijų apribojimai neturėtų būti taikomi;

| (13a) | pozicijų apribojimų tvarkos pakeitimais siekiama paremti naujų energetikos sutarčių rengimą, visų pirma elektros energijos rinkoje, tačiau jais nesiekiama sušvelninti žemės ūkio biržos prekių sutarčių tvarkos; |
| --- | --- |

(13a)

pozicijų apribojimų tvarkos pakeitimais siekiama paremti naujų energetikos sutarčių rengimą, visų pirma elektros energijos rinkoje, tačiau jais nesiekiama sušvelninti žemės ūkio biržos prekių sutarčių tvarkos;

| (14) | pagal dabartinę apribojimų tvarką vertybiniais popieriais pakeistų išvestinių finansinių priemonių unikalumas nepripažįstamas. Vertybiniais popieriais pakeistoms išvestinėms finansinėms priemonėms pozicijų apribojimų tvarka neturėtų būti taikoma; |
| --- | --- |

(14)

pagal dabartinę apribojimų tvarką vertybiniais popieriais pakeistų išvestinių finansinių priemonių unikalumas nepripažįstamas. Vertybiniais popieriais pakeistoms išvestinėms finansinėms priemonėms pozicijų apribojimų tvarka neturėtų būti taikoma;

| (15) | nuo Direktyvos 2014/65/ES įsigaliojimo tų pačių biržos prekių išvestinių finansinių priemonių sutarčių nebuvo užfiksuota. Dėl toje direktyvoje vartojamos sąvokos „ta pati sutartis“ metodika, pagal kurią nustatomas ateinančių mėnesių apribojimas, yra žalinga prekybos vietai, kurios rinka mažiau likvidi, kai prekybos vietos konkuruoja dėl biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kurios pagrįstos ta pačia biržos preke ir kurioms būdingos tos pačios savybės. Todėl nuorodą į „tą pačią sutartį“ iš Direktyvos 2014/65/ES reikėtų išbraukti. Kompetentingos institucijos turėtų gebėti susitarti, kad biržos prekių išvestinės finansinės priemonės, kuriomis prekiaujama atitinkamose jų prekybos vietose, yra pagrįstos ta pačia biržos preke ir kad joms būdingos tos pačios savybės, ir tokiu atveju bazinis kitų mėnesių apribojimas, taikomas tos biržos prekės išvestinės finansinės priemonės likvidžiausiai rinkai, gali būti naudojamas kaip bazinis apribojimas nustatant kitų mėnesių konkuruojančių sutarčių, kurios sudaromos mažiau likvidžiose vietose, pozicijų apribojimą; |
| --- | --- |

(15)

nuo Direktyvos 2014/65/ES įsigaliojimo tų pačių biržos prekių išvestinių finansinių priemonių sutarčių nebuvo užfiksuota. Dėl toje direktyvoje vartojamos sąvokos „ta pati sutartis“ metodika, pagal kurią nustatomas ateinančių mėnesių apribojimas, yra žalinga prekybos vietai, kurios rinka mažiau likvidi, kai prekybos vietos konkuruoja dėl biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kurios pagrįstos ta pačia biržos preke ir kurioms būdingos tos pačios savybės. Todėl nuorodą į „tą pačią sutartį“ iš Direktyvos 2014/65/ES reikėtų išbraukti. Kompetentingos institucijos turėtų gebėti susitarti, kad biržos prekių išvestinės finansinės priemonės, kuriomis prekiaujama atitinkamose jų prekybos vietose, yra pagrįstos ta pačia biržos preke ir kad joms būdingos tos pačios savybės, ir tokiu atveju bazinis kitų mėnesių apribojimas, taikomas tos biržos prekės išvestinės finansinės priemonės likvidžiausiai rinkai, gali būti naudojamas kaip bazinis apribojimas nustatant kitų mėnesių konkuruojančių sutarčių, kurios sudaromos mažiau likvidžiose vietose, pozicijų apribojimą;

| (16) | įvairios Sąjungos prekybos vietos pozicijas valdo labai nevienodai. Todėl prireikus reikėtų griežtinti pozicijų valdymo kontrolę; |
| --- | --- |

(16)

įvairios Sąjungos prekybos vietos pozicijas valdo labai nevienodai. Todėl prireikus reikėtų griežtinti pozicijų valdymo kontrolę;

| (17) | siekiant užtikrinti tolesnę ES biržos prekių rinkų, kurių pagrindinė valiuta yra euro, plėtrą, Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl to, kurių žemės ūkio biržos prekių išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu turėtų būti taikomi pozicijų apribojimai, kurioms esminėms arba svarbioms išvestinėms finansinėms priemonėms turėtų būti taikomi pozicijų apribojimai, kokia tvarka asmenys gali prašyti leisti taikyti rizikos draudimo išimtį pozicijoms, susidarančioms dėl sandorių, kurie yra sudaromi siekiant suteikti privalomą likvidumą, kokia tvarka finansų įstaigos, priklausančios iš esmės komercinei grupei, gali prašyti leisti taikyti rizikos draudimo išimtį tos finansų įstaigos turimoms pozicijoms, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias su grupės ne finansų įstaigų komercine veikla tiesiogiai susijusią riziką, ir dėl pozicijų valdymo kontrolės turinio paaiškinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (4). Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti tolesnę ES biržos prekių rinkų, kurių pagrindinė valiuta yra euro, plėtrą, Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl to, kurių žemės ūkio biržos prekių išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu turėtų būti taikomi pozicijų apribojimai, kurioms esminėms arba svarbioms išvestinėms finansinėms priemonėms turėtų būti taikomi pozicijų apribojimai, kokia tvarka asmenys gali prašyti leisti taikyti rizikos draudimo išimtį pozicijoms, susidarančioms dėl sandorių, kurie yra sudaromi siekiant suteikti privalomą likvidumą, kokia tvarka finansų įstaigos, priklausančios iš esmės komercinei grupei, gali prašyti leisti taikyti rizikos draudimo išimtį tos finansų įstaigos turimoms pozicijoms, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias su grupės ne finansų įstaigų komercine veikla tiesiogiai susijusią riziką, ir dėl pozicijų valdymo kontrolės turinio paaiškinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (4). Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (18) | ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) yra Sąjungos pavyzdinė politika, kuria siekiama mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, kaip numatyta pagal Europos žaliąjį kursą. Prekybą apyvartiniais taršos leidimais ir jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis reglamentuoja Direktyva 2014/65/ES ir Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 ir tai yra svarbi Sąjungos anglies dioksido rinkos dalis. Papildomai veiklai pagal Direktyvą 2014/65/ES taikoma išimtis suteikia galimybę tam tikriems rinkos dalyviams veikti apyvartinių taršos leidimų rinkose neturint investicinės įmonės veiklos leidimo, jeigu įvykdomos tam tikros sąlygos. Atsižvelgiant į tvarkingų, tinkamai reguliuojamų ir prižiūrimų rinkų svarbą, svarbų ATLPS vaidmenį siekiant Sąjungos tvarumo tikslų ir į tai, kokį vaidmenį atlieka tinkamai veikianti apyvartinių taršos leidimų antrinė rinka padedant ATLPS, labai svarbu, kad papildomai veiklai taikoma išimtis būtų tinkamai suformuluota ir padėtų siekti tų tikslų. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai prekyba apyvartiniais taršos leidimais vyksta trečiosios šalies prekybos vietose. Siekiant išsaugoti Sąjungos finansinį stabilumą, rinkos vientisumą, investuotojų apsaugą ir vienodas veiklos sąlygas, taip pat užtikrinti, kad ATLPS ir toliau veiktų skaidriai ir patikimai ir padėtų ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, Komisija turėtų stebėti tolesnius Sąjungoje ir trečiosiose šalyse vykstančius prekybos apyvartiniais taršos leidimais ir jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis pokyčius, vertinti papildomai veiklai taikomos išimties poveikį ATLPS ir prireikus pasiūlyti atitinkamus išimčių taikymo papildomai veiklai ir jų masto pakeitimus; |
| --- | --- |

(18)

ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) yra Sąjungos pavyzdinė politika, kuria siekiama mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, kaip numatyta pagal Europos žaliąjį kursą. Prekybą apyvartiniais taršos leidimais ir jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis reglamentuoja Direktyva 2014/65/ES ir Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 ir tai yra svarbi Sąjungos anglies dioksido rinkos dalis. Papildomai veiklai pagal Direktyvą 2014/65/ES taikoma išimtis suteikia galimybę tam tikriems rinkos dalyviams veikti apyvartinių taršos leidimų rinkose neturint investicinės įmonės veiklos leidimo, jeigu įvykdomos tam tikros sąlygos. Atsižvelgiant į tvarkingų, tinkamai reguliuojamų ir prižiūrimų rinkų svarbą, svarbų ATLPS vaidmenį siekiant Sąjungos tvarumo tikslų ir į tai, kokį vaidmenį atlieka tinkamai veikianti apyvartinių taršos leidimų antrinė rinka padedant ATLPS, labai svarbu, kad papildomai veiklai taikoma išimtis būtų tinkamai suformuluota ir padėtų siekti tų tikslų. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai prekyba apyvartiniais taršos leidimais vyksta trečiosios šalies prekybos vietose. Siekiant išsaugoti Sąjungos finansinį stabilumą, rinkos vientisumą, investuotojų apsaugą ir vienodas veiklos sąlygas, taip pat užtikrinti, kad ATLPS ir toliau veiktų skaidriai ir patikimai ir padėtų ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, Komisija turėtų stebėti tolesnius Sąjungoje ir trečiosiose šalyse vykstančius prekybos apyvartiniais taršos leidimais ir jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis pokyčius, vertinti papildomai veiklai taikomos išimties poveikį ATLPS ir prireikus pasiūlyti atitinkamus išimčių taikymo papildomai veiklai ir jų masto pakeitimus;

| (19) | todėl Direktyvą 2014/65/ES reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(19)

todėl Direktyvą 2014/65/ES reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (20) | kadangi siūlomais pakeitimais siekiama papildyti jau priimtą Sąjungos teisės aktą, tai geriausia daryti Sąjungos lygmeniu, o ne imantis įvairių nacionalinių iniciatyvų. Finansų rinkos iš esmės yra tarpvalstybinės ir toks jų pobūdis ryškėja vis labiau. Dėl tokios rinkų integracijos pavieniai valstybių narių veiksmai būtų daug mažiau efektyvūs, skatintų rinkų susiskaidymą ir dėl to imtų plisti reglamentavimo arbitražas ir būtų iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

(20)

kadangi siūlomais pakeitimais siekiama papildyti jau priimtą Sąjungos teisės aktą, tai geriausia daryti Sąjungos lygmeniu, o ne imantis įvairių nacionalinių iniciatyvų. Finansų rinkos iš esmės yra tarpvalstybinės ir toks jų pobūdis ryškėja vis labiau. Dėl tokios rinkų integracijos pavieniai valstybių narių veiksmai būtų daug mažiau efektyvūs, skatintų rinkų susiskaidymą ir dėl to imtų plisti reglamentavimo arbitražas ir būtų iškraipoma konkurencija;

| (20a) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. patikslinti jau priimtą Sąjungos teisės aktą užtikrinant, kad visoje Sąjungoje kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms būtų taikomi vienodi ir tinkami reikalavimai, valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl tų tikslų masto ir poveikio jų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(20a)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. patikslinti jau priimtą Sąjungos teisės aktą užtikrinant, kad visoje Sąjungoje kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms būtų taikomi vienodi ir tinkami reikalavimai, valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl tų tikslų masto ir poveikio jų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (21) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (5) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(21)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (5) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (21a) | pakeitimais turėtų būti siekiama padaryti laikinas išimtis ir panaikinti aiškų biurokratizmą, kad būtų galima sušvelninti ekonomikos krizę. Todėl jais turėtų būti vengiama svarstyti sudėtingesnius teisės aktų klausimus, kurie gali kelti dar didesnę naštą sektoriui. Platesnio masto teisės aktų pakeitimų poreikis turėtų būti iš naujo įvertintas vykdant planuojamą FPRD II peržiūrą; |
| --- | --- |

(21a)

pakeitimais turėtų būti siekiama padaryti laikinas išimtis ir panaikinti aiškų biurokratizmą, kad būtų galima sušvelninti ekonomikos krizę. Todėl jais turėtų būti vengiama svarstyti sudėtingesnius teisės aktų klausimus, kurie gali kelti dar didesnę naštą sektoriui. Platesnio masto teisės aktų pakeitimų poreikis turėtų būti iš naujo įvertintas vykdant planuojamą FPRD II peržiūrą;

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2014/65/ES daliniai pakeitimai

Direktyva 2014/65/ES iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies j punktas pakeičiamas taip:






  „j) | asmenims:






  i) | savo sąskaita, įskaitant rinkos formuotojus, užsiimantiems prekyba biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ar apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, išskyrus asmenis, kurie užsiima prekyba savo sąskaita vykdydami klientų pavedimus; arba |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies j punktas pakeičiamas taip:

„j)

asmenims:

i)

savo sąskaita, įskaitant rinkos formuotojus, užsiimantiems prekyba biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ar apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, išskyrus asmenis, kurie užsiima prekyba savo sąskaita vykdydami klientų pavedimus; arba

| ii) | savo pagrindinio verslo klientams ar tiekėjams ne savo sąskaita teikiantiems investicines paslaugas, susijusias su biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

ii)

savo pagrindinio verslo klientams ar tiekėjams ne savo sąskaita teikiantiems investicines paslaugas, susijusias su biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis;

su sąlyga, kad

| — | kiekvienu iš tų atvejų atskirai ir bendrai tokia veikla yra papildoma pagrindinės veiklos atžvilgiu grupės lygmeniu; |
| --- | --- |

—

kiekvienu iš tų atvejų atskirai ir bendrai tokia veikla yra papildoma pagrindinės veiklos atžvilgiu grupės lygmeniu;

| — | tie asmenys nepriklauso grupei, kurios pagrindinė veikla yra investicinių paslaugų, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, teikimas, kuri nors Direktyvos 2013/36/ES I priede apibrėžta veikla arba biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkų formuotojų veikla; |
| --- | --- |

—

tie asmenys nepriklauso grupei, kurios pagrindinė veikla yra investicinių paslaugų, kaip apibrėžta šioje direktyvoje, teikimas, kuri nors Direktyvos 2013/36/ES I priede apibrėžta veikla arba biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkų formuotojų veikla;

| — | tie asmenys netaiko aukšto dažnio algoritminės prekybos metodo; |
| --- | --- |

—

tie asmenys netaiko aukšto dažnio algoritminės prekybos metodo;

| — | gavę prašymą, tie asmenys informuoja kompetentingą instituciją, kokiu pagrindu jie i ir ii punktuose nurodytą savo veiklą laiko papildoma pagrindinės veiklos atžvilgiu.“; |
| --- | --- |

—

gavę prašymą, tie asmenys informuoja kompetentingą instituciją, kokiu pagrindu jie i ir ii punktuose nurodytą savo veiklą laiko papildoma pagrindinės veiklos atžvilgiu.“;

| b) | 4 dalis išbraukiama; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama; [6 pakeit.]

| ba) | papildoma šia dalimi:





  „4a)
     
  Nukrypdamos nuo šio straipsnio 4 dalies, valstybės narės gali pasirinkti taikyti kokybinius kriterijus, susijusius su 1 dalies j punkte nurodytomis išimtimis.




  EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose pateikiamos gairės dėl kokybinių kriterijų, kurie gali būti taikomi vertinant, ar taikytinos šio straipsnio 1 dalies j punkte nurodytos išimtys.




  Šiuos techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI pateikia Komisijai iki 2021 m. balandžio 1 d.




  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti antroje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.“; |
| --- | --- |

ba)

papildoma šia dalimi:

„4a)
     
  Nukrypdamos nuo šio straipsnio 4 dalies, valstybės narės gali pasirinkti taikyti kokybinius kriterijus, susijusius su 1 dalies j punkte nurodytomis išimtimis.

EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose pateikiamos gairės dėl kokybinių kriterijų, kurie gali būti taikomi vertinant, ar taikytinos šio straipsnio 1 dalies j punkte nurodytos išimtys.

Šiuos techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI pateikia Komisijai iki 2021 m. balandžio 1 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti antroje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.“;

| 2) | 4 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | įterpiamas šis 8a punktas:






  „8a) | „Vienų finansinių priemonių pakeitimas kitomis“ – vienos finansinės priemonės pardavimas ir kitos finansinės priemonės pirkimas arba pasinaudojimas teise pakeisti esamą finansinę priemonę;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

4 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

įterpiamas šis 8a punktas:

„8a)

„Vienų finansinių priemonių pakeitimas kitomis“ – vienos finansinės priemonės pardavimas ir kitos finansinės priemonės pirkimas arba pasinaudojimas teise pakeisti esamą finansinę priemonę;“;

| b) | įterpiamas šis 50a punktas:






  „50a) | „įmonių obligacijos su išpirkimo už visą kainą sąlygomis“ – įmonių obligacijos, pagal kurių sąlygas emitentas yra įpareigotas skolos grąžinimo prieš terminą atveju grąžinti investuotojui pagrindinę obligacijos sumą ir sumokėti atkarpų, kurias investuotojas būtų gavęs, jei obligacija nebūtų buvusi išpirkta, grynąją dabartinę vertę;“; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamas šis 50a punktas:

„50a)

„įmonių obligacijos su išpirkimo už visą kainą sąlygomis“ – įmonių obligacijos, pagal kurių sąlygas emitentas yra įpareigotas skolos grąžinimo prieš terminą atveju grąžinti investuotojui pagrindinę obligacijos sumą ir sumokėti atkarpų, kurias investuotojas būtų gavęs, jei obligacija nebūtų buvusi išpirkta, grynąją dabartinę vertę;“;

| c) | įterpiamas šis 62a punktas:






  „62a) | „elektroninis formatas“ – bet kuri patvari laikmena, išskyrus popierių;“ |
| --- | --- | --- |

c)

įterpiamas šis 62a punktas:

„62a)

„elektroninis formatas“ – bet kuri patvari laikmena, išskyrus popierių;“

| 3) | 16 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Šios dalies antroje–penktoje pastraipose išdėstyti reikalavimai netaikomi įmonių obligacijoms su išpirkimo už visą kainą sąlygomis.“; |
| --- | --- |

3)

16 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:

„Šios dalies antroje–penktoje pastraipose išdėstyti reikalavimai netaikomi įmonių obligacijoms su išpirkimo už visą kainą sąlygomis.“;

| 4) | 24 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Ši dalis netaikoma įmonių obligacijoms su išpirkimo už visą kainą sąlygomis.“; |
| --- | --- | --- |

4)

24 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Ši dalis netaikoma įmonių obligacijoms su išpirkimo už visą kainą sąlygomis.“;

| b) | 4 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Jeigu sutartis dėl finansinės priemonės pirkimo arba pardavimo yra sudaroma naudojant nuotolinio ryšio priemones,
  kuriomis negalima iš anksto pateikti informacijos apie išlaidas ir mokesčius,
  investicinė įmonė gali teikti informaciją apie išlaidas ir mokesčius ▌nepagrįstai nedelsdama po sandorio sudarymo, jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:






  i) | investicinė įmonė yra suteikusi klientui galimybę atidėti sandorio sudarymą, kol klientas gaus informaciją; |
| --- | --- | --- |

b)

4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Jeigu sutartis dėl finansinės priemonės pirkimo arba pardavimo yra sudaroma naudojant nuotolinio ryšio priemones,
  kuriomis negalima iš anksto pateikti informacijos apie išlaidas ir mokesčius,
  investicinė įmonė gali teikti informaciją apie išlaidas ir mokesčius ▌nepagrįstai nedelsdama po sandorio sudarymo, jeigu įvykdomos visos šios sąlygos:

kuriomis negalima iš anksto pateikti informacijos apie išlaidas ir mokesčius,

i)

investicinė įmonė yra suteikusi klientui galimybę atidėti sandorio sudarymą, kol klientas gaus informaciją;

| ii) | klientas sutiko, kad informacija jam būtų pateikta
  nepagrįstai nedelsiant
  po sandorio sudarymo. |
| --- | --- |

ii)

klientas sutiko, kad informacija jam būtų pateikta
  nepagrįstai nedelsiant
  po sandorio sudarymo.

nepagrįstai nedelsiant

Investicinė įmonė suteikia klientui galimybę gauti tokią informaciją telefonu prieš sudarant sandorį.
  “;

Investicinė įmonė suteikia klientui galimybę gauti tokią informaciją telefonu prieš sudarant sandorį.

| c) | įterpiama 5a dalis:

  „5a.   Investicinės įmonės visą pagal šią direktyvą reikalaujamą pateikti informaciją teikia klientams arba potencialiems klientams elektroniniu formatu, išskyrus tuos atvejus, kai klientas arba potencialus klientas yra mažmeninis arba potencialus mažmeninis klientas ir paprašė teikti informaciją popieriuje – tada informacija teikiama popieriuje nemokamai.
  Investicinės įmonės informuoja mažmeninius arba potencialius mažmeninius klientus apie galimybę gauti informaciją popieriuje.
  Investicinės įmonės informuoja esamus mažmeninius klientus, kurie anksčiau gaudavo pagal šią direktyvą reikalaujamą teikti informaciją popieriuje, apie tai, kad tą informaciją jie gaus elektroniniu formatu, ne vėliau kaip prieš aštuonias savaites iki informacijos elektroniniu formatu išsiuntimo. Investicinės įmonės informuoja esamus mažmeninius klientus, kad jie gali pasirinkti, ar ir toliau gauti informaciją popieriuje, ar pereiti prie elektroninio formato. Investicinės įmonės taip pat informuoja esamus mažmeninius klientus, kad tuo atveju, jeigu klientas per tas aštuonias savaites nepareikš pageidavimo, kad informacija jam ir toliau būtų siunčiama popieriuje, automatiškai bus pereita prie elektroninio formato.
  Esamų mažmeninių klientų, kurie jau gauna pagal šią direktyvą reikalaujamą teikti informaciją elektroniniu formatu, informuoti nebūtina.
  “; |
| --- | --- |

c)

įterpiama 5a dalis:

„5a.   Investicinės įmonės visą pagal šią direktyvą reikalaujamą pateikti informaciją teikia klientams arba potencialiems klientams elektroniniu formatu, išskyrus tuos atvejus, kai klientas arba potencialus klientas yra mažmeninis arba potencialus mažmeninis klientas ir paprašė teikti informaciją popieriuje – tada informacija teikiama popieriuje nemokamai.

Investicinės įmonės informuoja mažmeninius arba potencialius mažmeninius klientus apie galimybę gauti informaciją popieriuje.

Investicinės įmonės informuoja esamus mažmeninius klientus, kurie anksčiau gaudavo pagal šią direktyvą reikalaujamą teikti informaciją popieriuje, apie tai, kad tą informaciją jie gaus elektroniniu formatu, ne vėliau kaip prieš aštuonias savaites iki informacijos elektroniniu formatu išsiuntimo. Investicinės įmonės informuoja esamus mažmeninius klientus, kad jie gali pasirinkti, ar ir toliau gauti informaciją popieriuje, ar pereiti prie elektroninio formato. Investicinės įmonės taip pat informuoja esamus mažmeninius klientus, kad tuo atveju, jeigu klientas per tas aštuonias savaites nepareikš pageidavimo, kad informacija jam ir toliau būtų siunčiama popieriuje, automatiškai bus pereita prie elektroninio formato.
  Esamų mažmeninių klientų, kurie jau gauna pagal šią direktyvą reikalaujamą teikti informaciją elektroniniu formatu, informuoti nebūtina.
  “;

| ca) | įterpiama 9a dalis:





  „9a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės galėtų sumokėti už vykdymo paslaugų teikimą ir investavimo tyrimų atlikimą bendrai, jei tenkinamos visos šios sąlygos:








  a) | prieš teikiant vykdymo arba investavimo tyrimo paslaugas investicinė įmonė ir tyrimo paslaugų teikėjas sudarė susitarimą, kuriame nurodoma, kuri bendro mokėjimo dalis mokama už investavimo tyrimus; |
| --- | --- | --- |

ca)

įterpiama 9a dalis:

įterpiama 9a dalis:

„9a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės galėtų sumokėti už vykdymo paslaugų teikimą ir investavimo tyrimų atlikimą bendrai, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

a)

prieš teikiant vykdymo arba investavimo tyrimo paslaugas investicinė įmonė ir tyrimo paslaugų teikėjas sudarė susitarimą, kuriame nurodoma, kuri bendro mokėjimo dalis mokama už investavimo tyrimus;

| b) | investicinė įmonė informuoja savo klientą apie bendrą mokėjimą; |
| --- | --- |

b)

investicinė įmonė informuoja savo klientą apie bendrą mokėjimą;

| c) | vykdymo paslaugos, už kurias atliekamas bendras mokėjimas, teikiamos tik emitentų, kurie 36 mėnesių laikotarpiu iki investavimo tyrimo atlikimo dienos neviršijo 1 mlrd. EUR rinkos kapitalizacijos, atžvilgiu. |
| --- | --- |

c)

vykdymo paslaugos, už kurias atliekamas bendras mokėjimas, teikiamos tik emitentų, kurie 36 mėnesių laikotarpiu iki investavimo tyrimo atlikimo dienos neviršijo 1 mlrd. EUR rinkos kapitalizacijos, atžvilgiu.

Šiame straipsnyje investavimo tyrimas suprantamas kaip tyrimas, apimantis tyrimo medžiagą arba paslaugas, susijusias su viena ar keliomis finansinėmis priemonėmis ar kitu turtu arba finansinių priemonių emitentais ar galimais emitentais, arba apimantis tyrimo medžiagą ar paslaugas, glaudžiai susijusias su konkrečiu sektoriumi ar rinka taip, kad jis padeda susidaryti nuomonę apie to sektoriaus ar rinkos finansines priemones, turtą ar emitentus.

Investavimo tyrimas taip pat apima medžiagą arba paslaugas, kuriomis tiesiogiai arba netiesiogiai rekomenduojama arba siūloma investavimo strategija ir teikiama pagrįsta nuomonė apie esamą ar būsimą finansinių priemonių ar turto vertę ar kainą arba kitais būdais teikiama analizė bei pradinės įžvalgos ir daromos išvados, grindžiamos nauja ar esama informacija, kuri galėtų būti naudojama pasirenkant investavimo strategiją ir būti aktuali bei galinti pakelti investicinės įmonės klientų, kurie už tą tyrimą moka mokestį, vardu priimamų sprendimų vertę.“;

| 5) | 25 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Teikdamos konsultacijas dėl investicijų arba teikdamos portfelio valdymo paslaugas, apimančias vienų finansinių priemonių pakeitimą kitomis, investicinės įmonės analizuoja finansinių priemonių pakeitimo sąnaudas ir naudą
  . Teikdamos konsultacijas dėl investicijų,
  investicinės įmonės informuoja klientą, ar finansinių priemonių pakeitimo nauda yra didesnė už išlaidas.“; |
| --- | --- |

5)

25 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Teikdamos konsultacijas dėl investicijų arba teikdamos portfelio valdymo paslaugas, apimančias vienų finansinių priemonių pakeitimą kitomis, investicinės įmonės analizuoja finansinių priemonių pakeitimo sąnaudas ir naudą
  . Teikdamos konsultacijas dėl investicijų,
  investicinės įmonės informuoja klientą, ar finansinių priemonių pakeitimo nauda yra didesnė už išlaidas.“;

. Teikdamos konsultacijas dėl investicijų,

| 5a) | 25 straipsnio 6 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Ši dalis netaikoma pareigoms, susijusioms su informacijos apie nuostolius teikimo ribinėmis vertėmis, kaip nustatyta šios direktyvos 25a straipsnyje.“; |
| --- | --- |

5a)

5a)

25 straipsnio 6 dalis papildoma šia pastraipa:

25 straipsnio 6 dalis papildoma šia pastraipa:

„Ši dalis netaikoma pareigoms, susijusioms su informacijos apie nuostolius teikimo ribinėmis vertėmis, kaip nustatyta šios direktyvos 25a straipsnyje.“;

„Ši dalis netaikoma pareigoms, susijusioms su informacijos apie nuostolius teikimo ribinėmis vertėmis, kaip nustatyta šios direktyvos 25a straipsnyje.“;

| 5b) | 25 straipsnio 8 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:



  „8.   Komisijai pagal 89 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais užtikrinama, kad investicinės įmonės, teikdamos investicines ar papildomas paslaugas savo klientams, laikytųsi šio straipsnio 2–6 dalyse nustatytų principų, įskaitant principus, susijusius su informacija, kurią reikia gauti vertinant paslaugų ir finansinių priemonių tinkamumą ir priimtinumą savo klientams, kriterijais, taikomais vertinant nekompleksines finansines priemones, kai taikomas šio straipsnio 4 dalies a punkto vi papunktis, įrašų ir susitarimų dėl paslaugų teikimo klientams bei periodinių ataskaitų klientams už suteiktas paslaugas turiniu ir forma
  , tačiau neįskaitant pareigų, susijusių su informacijos apie nuostolius teikimo ribinėmis vertėmis, nustatytomis 25a straipsnyje
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose atsižvelgiama į:“; |
| --- | --- |

5b)

5b)

25 straipsnio 8 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

25 straipsnio 8 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„8.   Komisijai pagal 89 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais užtikrinama, kad investicinės įmonės, teikdamos investicines ar papildomas paslaugas savo klientams, laikytųsi šio straipsnio 2–6 dalyse nustatytų principų, įskaitant principus, susijusius su informacija, kurią reikia gauti vertinant paslaugų ir finansinių priemonių tinkamumą ir priimtinumą savo klientams, kriterijais, taikomais vertinant nekompleksines finansines priemones, kai taikomas šio straipsnio 4 dalies a punkto vi papunktis, įrašų ir susitarimų dėl paslaugų teikimo klientams bei periodinių ataskaitų klientams už suteiktas paslaugas turiniu ir forma
  , tačiau neįskaitant pareigų, susijusių su informacijos apie nuostolius teikimo ribinėmis vertėmis, nustatytomis 25a straipsnyje
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose atsižvelgiama į:“;

| 5c) | įterpiamas 25a straipsnis:





  „25a straipsnis




  Informacijos apie nuostolius teikimo ribinės vertės



  1)   
  Investicinės įmonės, teikiančios portfelio valdymo paslaugą, informuoja klientą, kai bendra portfelio vertė, nustatoma kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžioje, sumažėja 10 %, ir paskui kaskart, kai ji sumažėja 10 %, ne vėliau kaip iki tos darbo dienos, kai buvo viršyta ribinė vertė, pabaigos, o tuo atveju, kai ribinė vertė viršijama ne darbo dieną, iki kitos darbo dienos pabaigos.




  2)   
  Investicinės įmonės, turinčios mažmeninio kliento sąskaitą, kurioje yra svertinių finansinių priemonių arba neapibrėžtųjų įsipareigojimų sandorių pozicijų, informuoja klientą, kai pradinė priemonės vertė sumažėja 10 %, ir paskui kaskart, kai ji sumažėja 10 %. Pagal šią dalį informacija turėtų būti teikiama apie kiekvieną priemonę atskirai, nebent su klientu susitarta kitaip, ir suteikiama ne vėliau kaip iki tos darbo dienos, kai buvo viršyta ribinė vertė, pabaigos, o tuo atveju, kai ribinė vertė viršijama ne darbo dieną, iki kitos darbo dienos pabaigos.“; |
| --- | --- |

5c)

5c)

įterpiamas 25a straipsnis:

įterpiamas 25a straipsnis:

„25a straipsnis

Informacijos apie nuostolius teikimo ribinės vertės

1)   
  Investicinės įmonės, teikiančios portfelio valdymo paslaugą, informuoja klientą, kai bendra portfelio vertė, nustatoma kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžioje, sumažėja 10 %, ir paskui kaskart, kai ji sumažėja 10 %, ne vėliau kaip iki tos darbo dienos, kai buvo viršyta ribinė vertė, pabaigos, o tuo atveju, kai ribinė vertė viršijama ne darbo dieną, iki kitos darbo dienos pabaigos.

2)   
  Investicinės įmonės, turinčios mažmeninio kliento sąskaitą, kurioje yra svertinių finansinių priemonių arba neapibrėžtųjų įsipareigojimų sandorių pozicijų, informuoja klientą, kai pradinė priemonės vertė sumažėja 10 %, ir paskui kaskart, kai ji sumažėja 10 %. Pagal šią dalį informacija turėtų būti teikiama apie kiekvieną priemonę atskirai, nebent su klientu susitarta kitaip, ir suteikiama ne vėliau kaip iki tos darbo dienos, kai buvo viršyta ribinė vertė, pabaigos, o tuo atveju, kai ribinė vertė viršijama ne darbo dieną, iki kitos darbo dienos pabaigos.“;

| 6) | 27 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Tačiau šioje dalyje nustatytas informacijos teikimo reikalavimas netaikomas iki [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 2 metai].
  Europos Komisija išsamiai peržiūri šioje dalyje nurodytų informacijos teikimo reikalavimų tinkamumą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 1 metai].“; |
| --- | --- |

6)

27 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:

„Tačiau šioje dalyje nustatytas informacijos teikimo reikalavimas netaikomas iki [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 2 metai].
  Europos Komisija išsamiai peržiūri šioje dalyje nurodytų informacijos teikimo reikalavimų tinkamumą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 1 metai].“;

Europos Komisija išsamiai peržiūri šioje dalyje nurodytų informacijos teikimo reikalavimų tinkamumą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 1 metai].“;

| 6a) | 27 straipsnio 6 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Europos Komisija išsamiai peržiūri šioje dalyje nurodytų informacijos teikimo reikalavimų tinkamumą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 1 metai].“; |
| --- | --- |

6a)

6a)

27 straipsnio 6 dalis papildoma šia pastraipa:

27 straipsnio 6 dalis papildoma šia pastraipa:

„Europos Komisija išsamiai peržiūri šioje dalyje nurodytų informacijos teikimo reikalavimų tinkamumą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 1 metai].“;

„Europos Komisija išsamiai peržiūri šioje dalyje nurodytų informacijos teikimo reikalavimų tinkamumą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip [šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data + 1 metai].“;

| 7) | įterpiamas šis 29a straipsnis:

  „29a straipsnis
  Profesionaliems klientams teikiamos paslaugos

  1)   24 straipsnio 4 dalies c punkte nustatyti reikalavimai netaikomi kitoms profesionaliems klientams teikiamoms paslaugoms nei konsultacijos dėl investicijų ir portfelio valdymas.
  24 straipsnio 4 dalies c punkte nustatyti reikalavimai netaikomi tinkamoms sandorio šalims.




  2)   25 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir 25 straipsnio 6 dalyje nustatyti reikalavimai netaikomi profesionaliems klientams teikiamoms paslaugoms, nebent tie klientai raštu informuoja investicinę įmonę, kad pageidauja naudotis tose nuostatose numatytomis teisėmis.


  3)   Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės vestų 2 dalyje nurodytų rašytinių prašymų registrą.“; |
| --- | --- |

7)

įterpiamas šis 29a straipsnis:

„29a straipsnis

Profesionaliems klientams teikiamos paslaugos

1)   24 straipsnio 4 dalies c punkte nustatyti reikalavimai netaikomi kitoms profesionaliems klientams teikiamoms paslaugoms nei konsultacijos dėl investicijų ir portfelio valdymas.
  24 straipsnio 4 dalies c punkte nustatyti reikalavimai netaikomi tinkamoms sandorio šalims.

2)   25 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir 25 straipsnio 6 dalyje nustatyti reikalavimai netaikomi profesionaliems klientams teikiamoms paslaugoms, nebent tie klientai raštu informuoja investicinę įmonę, kad pageidauja naudotis tose nuostatose numatytomis teisėmis.

3)   Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės vestų 2 dalyje nurodytų rašytinių prašymų registrą.“;

| 8) | 30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės, įgaliotos klientų vardu vykdyti pavedimus, vykdyti prekybą savo sąskaita arba priimti ir perduoti pavedimus, galėtų paskatinti tinkamas sandorio šalis, kad šios sudarytų sandorius, arba sudaryti sandorius su tinkamomis sandorio šalimis, nesilaikydamos 24 straipsnyje, išskyrus 5a dalį, 25, 27 straipsnyje ir 28 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikalavimų, taikomų tiems sandoriams ar bet kuriai papildomai paslaugai, tiesiogiai susijusiai su tais sandoriais.“; |
| --- | --- |

8)

30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės, įgaliotos klientų vardu vykdyti pavedimus, vykdyti prekybą savo sąskaita arba priimti ir perduoti pavedimus, galėtų paskatinti tinkamas sandorio šalis, kad šios sudarytų sandorius, arba sudaryti sandorius su tinkamomis sandorio šalimis, nesilaikydamos 24 straipsnyje, išskyrus 5a dalį, 25, 27 straipsnyje ir 28 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikalavimų, taikomų tiems sandoriams ar bet kuriai papildomai paslaugai, tiesiogiai susijusiai su tais sandoriais.“;

| 9) | 57 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, vadovaudamosi pagal 3 dalį priimtuose EVPRI techniniuose reguliavimo standartuose patvirtintais skaičiavimo metodais, nustatytų ir taikytų žemės ūkio biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, esminių arba svarbių biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietose, ir ekonomiškai lygiaverčių nebiržinės prekybos sutarčių grynųjų pozicijų, kurias bet kuriuo metu gali turėti bet kuris asmuo, dydžio apribojimus. Apribojimai nustatomi pagal visas vieno asmens ir jo vardu bendru grupės lygmeniu turimas pozicijas siekiant:






  a) | užkirsti kelią piktnaudžiavimui rinka; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

57 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, vadovaudamosi pagal 3 dalį priimtuose EVPRI techniniuose reguliavimo standartuose patvirtintais skaičiavimo metodais, nustatytų ir taikytų žemės ūkio biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, esminių arba svarbių biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietose, ir ekonomiškai lygiaverčių nebiržinės prekybos sutarčių grynųjų pozicijų, kurias bet kuriuo metu gali turėti bet kuris asmuo, dydžio apribojimus. Apribojimai nustatomi pagal visas vieno asmens ir jo vardu bendru grupės lygmeniu turimas pozicijas siekiant:

a)

užkirsti kelią piktnaudžiavimui rinka;

| b) | skatinti tinkamas kainos nustatymo ir atsiskaitymo sąlygas, taip pat neleisti, kad susidarytų rinką iškraipančios pozicijos, visų pirma užtikrinant išvestinių finansinių priemonių kainų pristatymo mėnesį ir neatidėliotino pagrindinės biržos prekės sandorio kainų konvergenciją, nedarant poveikio kainų susidarymui pagrindinės biržos prekės rinkoje. |
| --- | --- |

b)

skatinti tinkamas kainos nustatymo ir atsiskaitymo sąlygas, taip pat neleisti, kad susidarytų rinką iškraipančios pozicijos, visų pirma užtikrinant išvestinių finansinių priemonių kainų pristatymo mėnesį ir neatidėliotino pagrindinės biržos prekės sandorio kainų konvergenciją, nedarant poveikio kainų susidarymui pagrindinės biržos prekės rinkoje.

Pozicijų apribojimai netaikomi:

| a) | pozicijoms, laikomoms ne finansų grupei priklausančios ir tos ne finansų grupės vardu veikiančios finansų įstaigos arba jos vardu, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias tiesiogiai su tos ne finansų įstaigos komercine veikla susijusią riziką; |
| --- | --- |

a)

pozicijoms, laikomoms ne finansų grupei priklausančios ir tos ne finansų grupės vardu veikiančios finansų įstaigos arba jos vardu, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias tiesiogiai su tos ne finansų įstaigos komercine veikla susijusią riziką;

| b) | pozicijoms, laikomoms ne finansų grupei priklausančios ir tos ne finansų grupės vardu veikiančios finansų įstaigos arba jos vardu, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias tiesiogiai su tos ne finansų įstaigos komercine veikla susijusią riziką; |
| --- | --- |

b)

pozicijoms, laikomoms ne finansų grupei priklausančios ir tos ne finansų grupės vardu veikiančios finansų įstaigos arba jos vardu, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias tiesiogiai su tos ne finansų įstaigos komercine veikla susijusią riziką;

| c) | finansų ir ne finansų sandorių šalių pozicijoms, kurias galima objektyviai įvertinti kaip atsiradusias iš sandorių, sudarytų siekiant įvykdyti pareigą suteikti likvidumą prekybos vietoje, kaip nurodyta 2 straipsnio 4 dalies ketvirtos pastraipos c punkte; |
| --- | --- |

c)

finansų ir ne finansų sandorių šalių pozicijoms, kurias galima objektyviai įvertinti kaip atsiradusias iš sandorių, sudarytų siekiant įvykdyti pareigą suteikti likvidumą prekybos vietoje, kaip nurodyta 2 straipsnio 4 dalies ketvirtos pastraipos c punkte;

| d) | 4 straipsnio 1 dalies 44 punkto c papunktyje apibrėžtiems vertybiniams popieriams, kurie yra susiję su biržos preke arba I priedo C skirsnio 10 punkte nurodyta pagrindine priemone. |
| --- | --- |

d)

4 straipsnio 1 dalies 44 punkto c papunktyje apibrėžtiems vertybiniams popieriams, kurie yra susiję su biržos preke arba I priedo C skirsnio 10 punkte nurodyta pagrindine priemone.

EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą ir jame nustato tvarką, taikomą iš esmės komercinei grupei priklausančioms finansų įstaigoms, galinčioms prašyti leisti taikyti rizikos draudimo išimtį tos finansų įstaigos turimoms pozicijoms, kurias galima objektyviai įvertinti kaip mažinančias su tos grupės ne finansų įstaigų komercine veikla susijusią riziką. EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą ir jame nustato, kokia tvarka asmenys gali kreiptis dėl leidimo taikyti rizikos draudimo išimtį pozicijoms, susidarančioms dėl sandorių, kurie sudaromi vykdant pareigą suteikti likvidumą prekybos vietoje.

EVPRI pateikia tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai ne vėliau kaip ... [9 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.“;

| b) | 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą ir jame išsamiau apibrėžia 1 dalyje nurodytas žemės ūkio biržos prekių išvestines finansines priemones ir esmines bei svarbias biržos prekių išvestines finansines priemones, taip pat nustato apskaičiavimo metodiką, kurią kompetentingos institucijos turi taikyti nustatydamos artimiausio pateikimo mėnesio ir kitų mėnesių pozicijų apribojimus biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms, už kurias atsiskaitoma fiziškai ir grynaisiais pinigais, remiantis atitinkamos išvestinės finansinės priemonės savybėmis.
  Išsamiau apibrėždama esmines arba svarbias biržos prekių išvestines finansines priemones EVPRI atsižvelgia į šiuos veiksnius:






  a) | atviros pozicijos dydį – vidutiniškai 300 000 lotų per metus; |
| --- | --- | --- |

b)

3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą ir jame išsamiau apibrėžia 1 dalyje nurodytas žemės ūkio biržos prekių išvestines finansines priemones ir esmines bei svarbias biržos prekių išvestines finansines priemones, taip pat nustato apskaičiavimo metodiką, kurią kompetentingos institucijos turi taikyti nustatydamos artimiausio pateikimo mėnesio ir kitų mėnesių pozicijų apribojimus biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms, už kurias atsiskaitoma fiziškai ir grynaisiais pinigais, remiantis atitinkamos išvestinės finansinės priemonės savybėmis.

Išsamiau apibrėždama esmines arba svarbias biržos prekių išvestines finansines priemones EVPRI atsižvelgia į šiuos veiksnius:

a)

atviros pozicijos dydį – vidutiniškai 300 000 lotų per metus;

| b) | rinkos dalyvių skaičių; |
| --- | --- |

b)

rinkos dalyvių skaičių;

| c) | atitinkamą išvestinę finansinę priemonę pagrindžiančią biržos prekę. |
| --- | --- |

c)

atitinkamą išvestinę finansinę priemonę pagrindžiančią biržos prekę.

Nustatydama pirmoje pastraipoje paminėtą apskaičiavimo metodiką EVPRI atsižvelgia į šiuos veiksnius:

| a) | pagrindinės biržos prekės pateikimą; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės biržos prekės pateikimą;

| b) | bendrą tos išvestinės finansinės priemonės atvirų pozicijų sumą ir bendrą kitų finansinių priemonių, pagrįstų ta pačia pagrindine biržos preke, atvirų pozicijų sumą; |
| --- | --- |

b)

bendrą tos išvestinės finansinės priemonės atvirų pozicijų sumą ir bendrą kitų finansinių priemonių, pagrįstų ta pačia pagrindine biržos preke, atvirų pozicijų sumą;

| c) | rinkos dalyvių skaičių ir dydį; |
| --- | --- |

c)

rinkos dalyvių skaičių ir dydį;

| d) | pagrindinės biržos prekių rinkos ypatybes, įskaitant gamybos, vartojimo ir pristatymo į rinką tendencijas; |
| --- | --- |

d)

pagrindinės biržos prekių rinkos ypatybes, įskaitant gamybos, vartojimo ir pristatymo į rinką tendencijas;

| e) | naujų išvestinių finansinių priemonių kūrimą; |
| --- | --- |

e)

naujų išvestinių finansinių priemonių kūrimą;

| f) | investicinių įmonių arba rinkos operatorių, valdančių prekybos vietą, ir kitų jurisdikcijų patirtį taikant pozicijų apribojimus. |
| --- | --- |

f)

investicinių įmonių arba rinkos operatorių, valdančių prekybos vietą, ir kitų jurisdikcijų patirtį taikant pozicijų apribojimus.

EVPRI pateikia pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai ne vėliau kaip [9 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.

4.   Kompetentinga institucija, vadovaudamasi 3 dalyje nurodyta Komisijos priimtuose techniniuose reguliavimo standartuose nustatyta apskaičiavimo metodika, nustato esminių arba svarbių sutarčių dėl biržos prekių išvestinių finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama prekybos vietose, ir žemės ūkio biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pozicijų apribojimus. Tas pozicijų apribojimas taip pat apima ekonomiškai lygiavertes nebiržinės prekybos sutartis.

Kompetentinga institucija peržiūri pozicijų apribojimus, kai rinkoje įvyksta esminių pokyčių, įskaitant esminius pristatymo kiekio arba atviros pozicijos pokyčius, remdamasi jos nustatyta pateikiama apimtimi ir atvirų pozicijų skaičiumi, ir pakeičia pozicijų apribojimus taikydama Komisijos pagal 3 dalį priimtuose techniniuose reguliavimo standartuose nustatytą apskaičiavimo metodiką.“;

| c) | 6, 7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:

  „6.   Kai žemės ūkio biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir esminėmis arba svarbiomis biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios pagrįstos ta pačia biržos preke ir pasižymi tokiomis pačiomis savybėmis, didelėmis apimtimis prekiaujama prekybos vietose, esančiose daugiau nei vienoje jurisdikcijoje, tos prekybos vietos, kurioje prekybos apimtis yra didžiausia, kompetentinga institucija (toliau – centrinė kompetentinga institucija) nustato bendrą pozicijų apribojimą, taikytiną visiems prekybos ta išvestine finansine priemone sandoriams. Centrinė kompetentinga institucija dėl bendro pozicijų apribojimo ir jo pakeitimų konsultuojasi su kitų prekybos vietų, kuriose ta išvestine finansine priemone prekiaujama didelėmis apimtimis, kompetentingomis institucijomis. Kompetentingos institucijos, nesutinkančios, kad centrinė kompetentinga institucija nustatytų bendrą pozicijų apribojimą, raštu išsamiai išdėsto visas priežastis, kodėl, jų nuomone, 1 dalyje nurodyti reikalavimai neįvykdyti. Visus kompetentingų institucijų nesutarimus sprendžia EVPRI.
  Kompetentingos institucijos, atsakingos už prekybos vietas, kuriose prekiaujama žemės ūkio biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir esminėmis arba svarbiomis biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios pagrįstos ta pačia biržos preke ir pasižymi tokiomis pačiomis savybėmis, ir pozicijų tomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis turėtojų kompetentingos institucijos taiko bendradarbiavimo priemones, įskaitant keitimąsi atitinkamais duomenimis, kad galėtų stebėti, kaip laikomasi bendro pozicijų apribojimo, ir užtikrinti, kad jo būtų laikomasi.


  7.   EVPRI bent kartą per metus patikrina, kaip kompetentingos institucijos taiko pozicijų apribojimus, nustatytus laikantis pagal 3 dalį EVPRI nustatytos apskaičiavimo metodikos. Taip EVPRI užtikrina, kad bendras pozicijų apribojimas būtų veiksmingai taikomas žemės ūkio biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms ir esminėms arba svarbioms sutartims, kurio pagrįstos ta pačia biržos preke ir pasižymi tokiomis pačiomis savybėmis, nepriklausomai nuo to, kur jomis prekiaujama pagal 6 dalį.


  8.   Valstybės narės užtikrina, kad investicinė įmonė arba rinkos operatorius, valdantis prekybos vietą, kurioje prekiaujama biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, taikytų pozicijų valdymo kontrolę, įskaitant prekybos vietos įgaliojimus:






  a) | atlikti asmenų atvirų pozicijų stebėseną; |
| --- | --- | --- |

c)

6, 7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:

„6.   Kai žemės ūkio biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir esminėmis arba svarbiomis biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios pagrįstos ta pačia biržos preke ir pasižymi tokiomis pačiomis savybėmis, didelėmis apimtimis prekiaujama prekybos vietose, esančiose daugiau nei vienoje jurisdikcijoje, tos prekybos vietos, kurioje prekybos apimtis yra didžiausia, kompetentinga institucija (toliau – centrinė kompetentinga institucija) nustato bendrą pozicijų apribojimą, taikytiną visiems prekybos ta išvestine finansine priemone sandoriams. Centrinė kompetentinga institucija dėl bendro pozicijų apribojimo ir jo pakeitimų konsultuojasi su kitų prekybos vietų, kuriose ta išvestine finansine priemone prekiaujama didelėmis apimtimis, kompetentingomis institucijomis. Kompetentingos institucijos, nesutinkančios, kad centrinė kompetentinga institucija nustatytų bendrą pozicijų apribojimą, raštu išsamiai išdėsto visas priežastis, kodėl, jų nuomone, 1 dalyje nurodyti reikalavimai neįvykdyti. Visus kompetentingų institucijų nesutarimus sprendžia EVPRI.

Kompetentingos institucijos, atsakingos už prekybos vietas, kuriose prekiaujama žemės ūkio biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ir esminėmis arba svarbiomis biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios pagrįstos ta pačia biržos preke ir pasižymi tokiomis pačiomis savybėmis, ir pozicijų tomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis turėtojų kompetentingos institucijos taiko bendradarbiavimo priemones, įskaitant keitimąsi atitinkamais duomenimis, kad galėtų stebėti, kaip laikomasi bendro pozicijų apribojimo, ir užtikrinti, kad jo būtų laikomasi.

7.   EVPRI bent kartą per metus patikrina, kaip kompetentingos institucijos taiko pozicijų apribojimus, nustatytus laikantis pagal 3 dalį EVPRI nustatytos apskaičiavimo metodikos. Taip EVPRI užtikrina, kad bendras pozicijų apribojimas būtų veiksmingai taikomas žemės ūkio biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms ir esminėms arba svarbioms sutartims, kurio pagrįstos ta pačia biržos preke ir pasižymi tokiomis pačiomis savybėmis, nepriklausomai nuo to, kur jomis prekiaujama pagal 6 dalį.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad investicinė įmonė arba rinkos operatorius, valdantis prekybos vietą, kurioje prekiaujama biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, taikytų pozicijų valdymo kontrolę, įskaitant prekybos vietos įgaliojimus:

a)

atlikti asmenų atvirų pozicijų stebėseną;

| b) | gauti iš asmenų informaciją, įskaitant visus svarbius dokumentus, apie pozicijos arba prisiimtos rizikos dydį ir tikslą, informaciją apie tikruosius arba pagrindinius savininkus, jungtinės veiklos susitarimus ir visą atitinkamą turtą ar įsipareigojimus pagrindinėje rinkoje, įskaitant, jei tikslinga, susijusių sutarčių, sudarytų kitose prekybos vietose, ir nebiržinės prekybos sutarčių, sudarytų per narius ir dalyvius, pozicijas; |
| --- | --- |

b)

gauti iš asmenų informaciją, įskaitant visus svarbius dokumentus, apie pozicijos arba prisiimtos rizikos dydį ir tikslą, informaciją apie tikruosius arba pagrindinius savininkus, jungtinės veiklos susitarimus ir visą atitinkamą turtą ar įsipareigojimus pagrindinėje rinkoje, įskaitant, jei tikslinga, susijusių sutarčių, sudarytų kitose prekybos vietose, ir nebiržinės prekybos sutarčių, sudarytų per narius ir dalyvius, pozicijas;

| c) | reikalauti, kad asmuo laikinai ar visam laikui panaikintų arba sumažintų poziciją, o jei asmuo prašymo nevykdo – vienašališkai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad pozicija būtų panaikinta arba sumažinta, ir |
| --- | --- |

c)

reikalauti, kad asmuo laikinai ar visam laikui panaikintų arba sumažintų poziciją, o jei asmuo prašymo nevykdo – vienašališkai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad pozicija būtų panaikinta arba sumažinta, ir

| d) | reikalauti, kad asmuo laikinai suteiktų rinkai likvidumą sutarta kaina ir apimtimi, aiškiai nurodant, kad siekiama sumažinti didelės ar dominuojančios pozicijos poveikį. |
| --- | --- |

d)

reikalauti, kad asmuo laikinai suteiktų rinkai likvidumą sutarta kaina ir apimtimi, aiškiai nurodant, kad siekiama sumažinti didelės ar dominuojančios pozicijos poveikį.

EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą ir jame išsamiai apibrėžia pozicijų valdymo kontrolės turinį, atsižvelgdama į atitinkamų prekybos vietų ypatumus.

EVPRI pateikia tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai ne vėliau kaip [9 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.“;

| 10) | 58 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės, prekiaujančios biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis arba apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ne prekybos vietoje, 57 straipsnio 6 dalyje nurodytai centrinei kompetentingai institucijai bent kasdien pateiktų išsamią savo pozicijų išklotinę, nurodydamos įgytas pozicijas prekiaujant biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis arba apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis prekybos vietoje ir sudarant ekonomiškai lygiavertes nebiržinės prekybos sutartis, taip pat duomenis apie jų klientus ir tų klientų klientus, kol bus pasiektas galutinis klientas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 600/2014 26 straipsnyje, ir, jei taikoma, Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 8 straipsnyje.“; |
| --- | --- |

10)

58 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės užtikrina, kad investicinės įmonės, prekiaujančios biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis arba apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ne prekybos vietoje, 57 straipsnio 6 dalyje nurodytai centrinei kompetentingai institucijai bent kasdien pateiktų išsamią savo pozicijų išklotinę, nurodydamos įgytas pozicijas prekiaujant biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis arba apyvartiniais taršos leidimais ar jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis prekybos vietoje ir sudarant ekonomiškai lygiavertes nebiržinės prekybos sutartis, taip pat duomenis apie jų klientus ir tų klientų klientus, kol bus pasiektas galutinis klientas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 600/2014 26 straipsnyje, ir, jei taikoma, Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 8 straipsnyje.“;

| 11) | 90 straipsnyje įterpiama ši 1a dalis:

  „1a.   Iki 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri 2 straipsnio 1 dalies j punkte nurodytos išimties poveikį apyvartiniams taršos leidimams arba jų išvestinėms finansinėms priemonėms ir kartu su peržiūros ataskaita, kai tikslinga, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl išimties pakeitimo. Šiuo tikslu Komisija vertina prekybą ES apyvartiniais taršos leidimais ir jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ES ir trečiosiose valstybėse, 2 straipsnio 1 dalies j punkte numatytos išimties poveikį investuotojų apsaugai, apyvartinių taršos leidimų ir jų išvestinių finansinių priemonių rinkų vientisumui ir skaidrumui ir tai, ar reikėtų priimti kokias nors priemones dėl trečiosiose valstybėse esančiose prekybos vietose vykdomos prekybos.“. |
| --- | --- |

11)

90 straipsnyje įterpiama ši 1a dalis:

„1a.   Iki 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri 2 straipsnio 1 dalies j punkte nurodytos išimties poveikį apyvartiniams taršos leidimams arba jų išvestinėms finansinėms priemonėms ir kartu su peržiūros ataskaita, kai tikslinga, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl išimties pakeitimo. Šiuo tikslu Komisija vertina prekybą ES apyvartiniais taršos leidimais ir jų išvestinėmis finansinėmis priemonėmis ES ir trečiosiose valstybėse, 2 straipsnio 1 dalies j punkte numatytos išimties poveikį investuotojų apsaugai, apyvartinių taršos leidimų ir jų išvestinių finansinių priemonių rinkų vientisumui ir skaidrumui ir tai, ar reikėtų priimti kokias nors priemones dėl trečiosiose valstybėse esančiose prekybos vietose vykdomos prekybos.“.

1a straipsnis

Direktyvos (ES) 2019/878 pakeitimai

Direktyvos (ES) 2019/878 2 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | pirma pastraipa pakeičiama taip:




  „Valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 28 d. priima ir paskelbia:








  i) | priemones, kurios yra būtinos tam, kad būtų laikomasi šios direktyvos nuostatų, kiek jos yra susijusios su kredito įstaigomis; |
| --- | --- | --- |

1)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 28 d. priima ir paskelbia:

i)

priemones, kurios yra būtinos tam, kad būtų laikomasi šios direktyvos nuostatų, kiek jos yra susijusios su kredito įstaigomis;

| ii) | priemones, kurios yra būtinos tam, kad būtų laikomasi šios direktyvos 1 straipsnio 1 ir 9 dalių, susijusių su Direktyvos 2013/36/ES 2 straipsnio 5 ir 6 dalimis bei 21b straipsniu, kiek jie yra susiję su kredito įstaigomis ir investicinėmis įmonėmis.“; |
| --- | --- |

ii)

priemones, kurios yra būtinos tam, kad būtų laikomasi šios direktyvos 1 straipsnio 1 ir 9 dalių, susijusių su Direktyvos 2013/36/ES 2 straipsnio 5 ir 6 dalimis bei 21b straipsniu, kiek jie yra susiję su kredito įstaigomis ir investicinėmis įmonėmis.“;

| 2) | po pirmosios pastraipos įterpiama ši pastraipa:




  „Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.“. |
| --- | --- |

2)

po pirmosios pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.“.

1b straipsnis

Direktyvos 2013/36/ES daliniai pakeitimai

94 straipsnio 2 dalies trečia, ketvirta ir penkta pastraipos pakeičiamos taip:

„Siekiant nustatyti darbuotojus, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigų rizikos profiliui, kaip nurodyta 92 straipsnio 2 dalyje, išskyrus darbuotojus, dirbančius investicinėse įmonėse, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte, EBI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomi kriterijai, siekiant apibrėžti:

| a) | vadovaujamas pareigas ir kontrolės funkcijas; |
| --- | --- |

a)

vadovaujamas pareigas ir kontrolės funkcijas;

| b) | reikšmingą verslo padalinį ir reikšmingą poveikį atitinkamam verslo padalinio rizikos profiliui, ir |
| --- | --- |

b)

reikšmingą verslo padalinį ir reikšmingą poveikį atitinkamam verslo padalinio rizikos profiliui, ir

| c) | kitas darbuotojų kategorijas, konkrečiai nenurodytas 92 straipsnio 2 dalyje, kurių profesinė veikla turi tokį pat reikšmingą poveikį įstaigos rizikos profiliui, kaip ir toje dalyje nurodytų kategorijų darbuotojų veiklos poveikis. |
| --- | --- |

c)

kitas darbuotojų kategorijas, konkrečiai nenurodytas 92 straipsnio 2 dalyje, kurių profesinė veikla turi tokį pat reikšmingą poveikį įstaigos rizikos profiliui, kaip ir toje dalyje nurodytų kategorijų darbuotojų veiklos poveikis.

EBI tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 28 d.

Komisijai suteikiami deleguotieji įgaliojimai papildyti šią direktyvą priimant šioje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 10–14 straipsnius. Kiek tai susiję su techniniais reguliavimo standartais, taikomais investicinėms įmonėms, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte, šios direktyvos su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, 94 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai toliau taikomi iki 2021 m. birželio 26 d.“.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1)   Valstybės narės ne vėliau kaip [9 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės tas nuostatas taiko nuo ... [12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

2)   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

2a straipsnis

Peržiūros nuostata

Ne vėliau kaip iki 2021 m. liepos 31 d. Komisija, pasikonsultavusi su EVPRI ir remdamasi viešų konsultacijų, kurias Komisija turi surengti joms duodama pakankamai laiko, rezultatais, pateikia pasiūlymą dėl Direktyvos 2014/65/ES ir Reglamento (ES) Nr. 600/2014 peržiūros. Peržiūra turi būti plataus masto ir turi būti atsižvelgta į tokius klausimus kaip rinkos struktūra, duomenys, prekyba ir po sandorio sudarymo teikiamos paslaugos, tyrimų taisyklės, konsultantams skirtų finansinių paskatų mokėjimo taisyklės, konsultantų profesinės kvalifikacijos lygis Europoje, klientų kategorijos ir „Brexit“.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0208/2020).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  COM(2020)0456 final, 2020 5 27.

2

final

(3)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

3

(4)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

4

(5)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

5

---

2020 m. lapkričio 26 d., penktadienis

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/184

---

P9_TA(2020)0324

Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymas ***I

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymo (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 425/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0375), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0375),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0274/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0274/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0216/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0176

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl Sąjungos tarifinių kvotų ir kitų importo kvotų taikymo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/2170.)

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/185

---

P9_TA(2020)0333

Tam tikriems produktams taikomų muitų panaikinimas ***I

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikriems produktams taikomų muitų panaikinimo (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 425/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0496), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0496),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0284/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0284/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0217/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, perimdamas Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0253

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl tam tikroms prekėms taikomų muitų panaikinimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/2131.)

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/186 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/186

---

P9_TA(2020)0334

Sąjungos bendrasis tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimas ***I

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Sąjungos bendrojo tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimo suteikimo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009 (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 425/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0692), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0692),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0345/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0345/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0313

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. lapkričio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo dėl Sąjungos bendrojo tam tikrų dvejopo naudojimo prekių eksporto iš Sąjungos į Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę leidimo suteikimo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 IIa priedas

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/2171.)

---

| 2021 10 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 425/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 425/187

---

P9_TA(2020)0335

Laikinosios priemonės, susijusios su pridėtinės vertės mokesčiu COVID-19 vakcinoms ir in vitro diagnostikos medicinos priemonėms dėl COVID-19 pandemijos

2020 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl reaguojant į COVID 19 pandemiją nustatomų su pridėtinės vertės mokesčiu susijusių laikinųjų priemonių, taikomų vakcinoms nuo COVID 19 ir in vitro diagnostikos medicinos priemonėms, keičiama Tarybos direktyva 2006/112/EB (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2021/C 425/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0688), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0688),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0352/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0352/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 ir 163 straipsnius,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---