# Den Europæiske Unions C 425/20.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 425 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang20. oktober 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 425

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang20. oktober 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2020-2021Mødeperioden fra den 23. til 26. november 2020VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2020-2021Mødeperioden fra den 23. til 26. november 2020VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 24. november 2020 |
| 2021/C 425/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om nedbringelse af antallet af hjemløse i Den Europæiske Union (2020/2802(RSP)) | 2 |
| 2021/C 425/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om Schengensystemet og de foranstaltninger, der er truffet under covid-19-krisen (2020/2801(RSP)) | 7 |
| | Torsdag, den 25. november 2020 |
| 2021/C 425/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om temaet på vej mod et mere bæredygtigt indre marked for virksomheder og forbrugere (2020/2021(INI)) | 10 |
| 2021/C 425/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om håndtering af produktsikkerhed i det indre marked (2019/2190(INI)) | 19 |
| 2021/C 425/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (2020/2009(INI)) | 28 |
| 2021/C 425/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (2020/2076(INI)) | 43 |
| 2021/C 425/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om de udenrigspolitiske konsekvenser af covid-19-udbruddet (2020/2111(INI)) | 63 |
| 2021/C 425/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om øget udviklings- og bistandseffektivitet (2019/2184(INI)) | 73 |
| | Fredag, den 26. november 2020 |
| 2021/C 425/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 af 16. oktober 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, bifenox, chlorotoluron, clofentezin, clomazon, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, paraffinolier, picloram, prosulfocarb, svovl, triflusulfuron og tritosulfuron (2020/2853(RSP)) | 87 |
| 2021/C 425/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om godkendelse af carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10 (D069099/01 — 2020/2852(RSP)) | 92 |
| 2021/C 425/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om status over valget til Europa-Parlamentet (2020/2088(INI)) | 98 |
| 2021/C 425/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019 (2019/2199(INI)) | 107 |
| 2021/C 425/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om den stadig forværrede menneskerettighedssituation i Algeriet, navnlig sagen om journalisten Khaled Drareni (2020/2880(RSP)) | 126 |
| 2021/C 425/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om situationen i Etiopien (2020/2881(RSP)) | 132 |
| 2021/C 425/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne i Hviderusland, navnlig mordet på Raman Bandarenka (2020/2882(RSP)) | 137 |
| 2021/C 425/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om voksende spændinger i Varosha efter Tyrkiets ulovlige handlinger og det presserende behov for at genoptage forhandlingerne (2020/2844(RSP)) | 143 |
| 2021/C 425/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om de facto-forbuddet mod retten til abort i Polen (2020/2876(RSP)) | 147 |
| 2021/C 425/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (2020/2761(RSP)) | 155 |
| | UDTALELSER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 24. november 2020 |
| 2021/C 425/19 | Europa-Parlamentets afgørelse af 24. november 2020 om indstilling af Julia Laffranque til medlem af det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2020/2238(INS)) | 161 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 24. november 2020

2021/C 425/01

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om nedbringelse af antallet af hjemløse i Den Europæiske Union (2020/2802(RSP))

2

2021/C 425/02

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om Schengensystemet og de foranstaltninger, der er truffet under covid-19-krisen (2020/2801(RSP))

7

Torsdag, den 25. november 2020

2021/C 425/03

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om temaet på vej mod et mere bæredygtigt indre marked for virksomheder og forbrugere (2020/2021(INI))

10

2021/C 425/04

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om håndtering af produktsikkerhed i det indre marked (2019/2190(INI))

19

2021/C 425/05

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (2020/2009(INI))

28

2021/C 425/06

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (2020/2076(INI))

43

2021/C 425/07

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om de udenrigspolitiske konsekvenser af covid-19-udbruddet (2020/2111(INI))

63

2021/C 425/08

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om øget udviklings- og bistandseffektivitet (2019/2184(INI))

73

Fredag, den 26. november 2020

2021/C 425/09

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 af 16. oktober 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, bifenox, chlorotoluron, clofentezin, clomazon, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, paraffinolier, picloram, prosulfocarb, svovl, triflusulfuron og tritosulfuron (2020/2853(RSP))

87

2021/C 425/10

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om godkendelse af carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10 (D069099/01 — 2020/2852(RSP))

92

2021/C 425/11

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om status over valget til Europa-Parlamentet (2020/2088(INI))

98

2021/C 425/12

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019 (2019/2199(INI))

107

2021/C 425/13

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om den stadig forværrede menneskerettighedssituation i Algeriet, navnlig sagen om journalisten Khaled Drareni (2020/2880(RSP))

126

2021/C 425/14

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om situationen i Etiopien (2020/2881(RSP))

132

2021/C 425/15

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne i Hviderusland, navnlig mordet på Raman Bandarenka (2020/2882(RSP))

137

2021/C 425/16

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om voksende spændinger i Varosha efter Tyrkiets ulovlige handlinger og det presserende behov for at genoptage forhandlingerne (2020/2844(RSP))

143

2021/C 425/17

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om de facto-forbuddet mod retten til abort i Polen (2020/2876(RSP))

147

2021/C 425/18

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (2020/2761(RSP))

155

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 24. november 2020

2021/C 425/19

Europa-Parlamentets afgørelse af 24. november 2020 om indstilling af Julia Laffranque til medlem af det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2020/2238(INS))

161

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 23. november 2020 |
| 2021/C 425/20 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om samarbejde mellem medlemsstaternes retter om bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område (bevisoptagelse) (omarbejdning) (09889/2/2020 — C9-0357/2020 — 2018/0203(COD)) | 162 |
| 2021/C 425/21 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og handelsretlige sager (forkyndelse af dokumenter) (omarbejdning) (09890/2/2020 — C9-0356/2020 — 2018/0204(COD)) | 163 |
| | Onsdag, den 24. november 2020 |
| 2021/C 425/22 | Europa-Parlamentets afgørelse af 24. november 2020 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion (N9-0055/2020 — C9-0331/2020 — 2020/0805(NLE)) | 164 |
| 2021/C 425/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og til udbetaling af forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2020)0960 — C9-0318/2020 — 2020/0299(BUD)) | 166 |
| 2021/C 425/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020 til det almindelige budget for 2020, der ledsager forslaget om at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og forskudsbetalinger til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (12522/2020 — C9-0341/2020 — 2020/0297(BUD)) | 168 |
| 2021/C 425/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF (09573/1/2020 — C9-0355/2020 — 2018/0089(COD)) | 170 |
| | Torsdag, den 25. november 2020 |
| 2021/C 425/26 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 25. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/65/EU for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0280 — C9-0210/2020 — 2020/0152(COD))Ændring 9, medmindre andet er angivet | 171 |
| | Fredag, den 26. november 2020 |
| 2021/C 425/27 | P9_TA(2020)0324Anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter (COM(2020)0375 — C9-0274/2020 — 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter | 184 |
| 2021/C 425/28 | P9_TA(2020)0333Afskaffelse af told på visse varer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om afskaffelse af told på visse varer (COM(2020)0496 — C9-0284/2020 — 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om afskaffelse af told på visse varer | 185 |
| 2021/C 425/29 | P9_TA(2020)0334Generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 ved udstedelse af en generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (COM(2020)0692 — C9-0345/2020 — 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af bilag IIa til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009, for så vidt angår udstedelse af en generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland | 186 |
| 2021/C 425/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2006/112/EF for så vidt angår midlertidige foranstaltninger vedrørende merværdiafgift på covid-19-vacciner og -medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik som følge af covid-19-pandemien (COM(2020)0688 — C9-0352/2020 — 2020/0311(CNS)) | 187 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 23. november 2020

2021/C 425/20

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om samarbejde mellem medlemsstaternes retter om bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område (bevisoptagelse) (omarbejdning) (09889/2/2020 — C9-0357/2020 — 2018/0203(COD))

162

2021/C 425/21

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og handelsretlige sager (forkyndelse af dokumenter) (omarbejdning) (09890/2/2020 — C9-0356/2020 — 2018/0204(COD))

163

Onsdag, den 24. november 2020

2021/C 425/22

Europa-Parlamentets afgørelse af 24. november 2020 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion (N9-0055/2020 — C9-0331/2020 — 2020/0805(NLE))

164

2021/C 425/23

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og til udbetaling af forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2020)0960 — C9-0318/2020 — 2020/0299(BUD))

166

2021/C 425/24

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020 til det almindelige budget for 2020, der ledsager forslaget om at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og forskudsbetalinger til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (12522/2020 — C9-0341/2020 — 2020/0297(BUD))

168

2021/C 425/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF (09573/1/2020 — C9-0355/2020 — 2018/0089(COD))

170

Torsdag, den 25. november 2020

2021/C 425/26

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 25. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/65/EU for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0280 — C9-0210/2020 — 2020/0152(COD))Ændring 9, medmindre andet er angivet

171

Fredag, den 26. november 2020

2021/C 425/27

P9_TA(2020)0324Anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter (COM(2020)0375 — C9-0274/2020 — 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter

184

2021/C 425/28

P9_TA(2020)0333Afskaffelse af told på visse varer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om afskaffelse af told på visse varer (COM(2020)0496 — C9-0284/2020 — 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om afskaffelse af told på visse varer

185

2021/C 425/29

P9_TA(2020)0334Generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 ved udstedelse af en generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (COM(2020)0692 — C9-0345/2020 — 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af bilag IIa til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009, for så vidt angår udstedelse af en generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland

186

2021/C 425/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2006/112/EF for så vidt angår midlertidige foranstaltninger vedrørende merværdiafgift på covid-19-vacciner og -medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik som følge af covid-19-pandemien (COM(2020)0688 — C9-0352/2020 — 2020/0311(CNS))

187

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

20.10.2021

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2020-2021

Mødeperioden fra den 23. til 26. november 2020

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 24. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/2

---

P9_TA(2020)0314

Nedbringelse af antallet af hjemløse i Den Europæiske Union

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om nedbringelse af antallet af hjemløse i Den Europæiske Union (2020/2802(RSP))

(2021/C 425/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union og til artikel 4, 9 og 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union og til artikel 4, 9 og 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015 af verdens ledere og godkendt af Rådet, navnlig mål 1, 3, 8 og 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015 af verdens ledere og godkendt af Rådet, navnlig mål 1, 3, 8 og 11,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 21 om ikke-forskelsbehandling, artikel 26 om integration af mennesker med handicap og artikel 34, stk. 3, om og Unionens anerkendelse af og respekt for retten til social bistand og boligstøtte, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 21 om ikke-forskelsbehandling, artikel 26 om integration af mennesker med handicap og artikel 34, stk. 3, om og Unionens anerkendelse af og respekt for retten til social bistand og boligstøtte,

| — | der henviser til det europæiske socialpagt, der blev undertegnet i Torino den 18. oktober 1961, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske socialpagt, der blev undertegnet i Torino den 18. oktober 1961,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 19 om boliger og støtte til hjemløse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 19 om boliger og støtte til hjemløse,

| — | der henviser til fællesskabspagten af 1989 om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til fællesskabspagten af 1989 om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder,

| — | der henviser til EU's landespecifikke henstillinger af 25. maj 2018 om boliger i alle 28 medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's landespecifikke henstillinger af 25. maj 2018 om boliger i alle 28 medlemsstater,

| — | der henviser til FN's Genèvecharter om bæredygtige boliger og dets mål om at »sikre adgang for alle til en anstændig, ordentlig, prismæssigt overkommelig og sund bolig«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Genèvecharter om bæredygtige boliger og dets mål om at »sikre adgang for alle til en anstændig, ordentlig, prismæssigt overkommelig og sund bolig«,

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2020 om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2020 om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet (3),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0546/2020 og adskillige andre andragender, der giver anledning til bekymring over situationen vedrørende de mere end 4 mio. hjemløse EU-borgere, og der henviser til, at antallet af hjemløse i EU angiveligt er steget med over 70 % i løbet af de sidste 10 år; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0546/2020 og adskillige andre andragender, der giver anledning til bekymring over situationen vedrørende de mere end 4 mio. hjemløse EU-borgere, og der henviser til, at antallet af hjemløse i EU angiveligt er steget med over 70 % i løbet af de sidste 10 år;

| B. | der henviser til, at hjemløshed er direkte forbundet med vanskeligheder vedrørende udøvelsen af andre grundlæggende rettigheder såsom adgang til sundhedspleje, og at hjemløse ofte udsættes for hadforbrydelser og vold, herunder social stigmatisering; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hjemløshed er direkte forbundet med vanskeligheder vedrørende udøvelsen af andre grundlæggende rettigheder såsom adgang til sundhedspleje, og at hjemløse ofte udsættes for hadforbrydelser og vold, herunder social stigmatisering;

| C. | der henviser til, at disse andragender opfordrer til en Europæisk Union, som ikke lader nogen i stikken, og som ved hjælp af en hurtig samordnet indsats træffer forebyggende foranstaltninger, der mindsker risikoen for og omfanget af hjemløshed på en holdbar måde; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse andragender opfordrer til en Europæisk Union, som ikke lader nogen i stikken, og som ved hjælp af en hurtig samordnet indsats træffer forebyggende foranstaltninger, der mindsker risikoen for og omfanget af hjemløshed på en holdbar måde;

| D. | der henviser til, at boligen rummer plads til liv og derved gør det muligt at opfylde andre grundlæggende og større behov i den menneskelige behovspyramide; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at boligen rummer plads til liv og derved gør det muligt at opfylde andre grundlæggende og større behov i den menneskelige behovspyramide;

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Union bør bekæmpe social udstødelse og forskelsbehandling og fremme social retfærdighed og beskyttelse, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns rettigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Union bør bekæmpe social udstødelse og forskelsbehandling og fremme social retfærdighed og beskyttelse, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns rettigheder;

| F. | der henviser til, at Unionen ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter skal tage hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse, politikker for socialt boligbyggeri samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Unionen ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter skal tage hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse, politikker for socialt boligbyggeri samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed;

| G. | der henviser til, at manglen på en fælles, bredt vedtaget definition af hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet i EU gør det vanskeligt at vurdere omfanget af hjemløshed i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at manglen på en fælles, bredt vedtaget definition af hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet i EU gør det vanskeligt at vurdere omfanget af hjemløshed i EU's medlemsstater;

| H. | der henviser til, at antallet af hjemløse er steget i det seneste årti i en række EU-medlemsstater; der henviser til, at årsagerne til denne stigning er en kombination af stigende boligudgifter, den økonomiske krises virkninger, forringelse af den sociale beskyttelse og utilstrækkelige politikker til bekæmpelse af hjemløshed i mange medlemsstater; der henviser til, at boligpriserne steg med 5 % i euroområdet (EA-19) og med 5,2 % i EU-27 i andet kvartal af 2020 sammenlignet med samme kvartal det foregående år; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at antallet af hjemløse er steget i det seneste årti i en række EU-medlemsstater; der henviser til, at årsagerne til denne stigning er en kombination af stigende boligudgifter, den økonomiske krises virkninger, forringelse af den sociale beskyttelse og utilstrækkelige politikker til bekæmpelse af hjemløshed i mange medlemsstater; der henviser til, at boligpriserne steg med 5 % i euroområdet (EA-19) og med 5,2 % i EU-27 i andet kvartal af 2020 sammenlignet med samme kvartal det foregående år;

| I. | der henviser til, at EU ikke har nogen direkte kompetence inden for boligpolitik, men at det kan påvirke boligforholdene i medlemsstaterne indirekte ved hjælp af forordninger, herunder statsstøtteregler, skattelovgivning og konkurrencelovgivning og foranstaltninger såsom henstillinger og retningslinjer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU ikke har nogen direkte kompetence inden for boligpolitik, men at det kan påvirke boligforholdene i medlemsstaterne indirekte ved hjælp af forordninger, herunder statsstøtteregler, skattelovgivning og konkurrencelovgivning og foranstaltninger såsom henstillinger og retningslinjer;

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Socialfond blev oprettet for at forbedre beskæftigelsesmulighederne for arbejdstagerne på det indre marked og dermed bidrage til at hæve levestandarden og hjælpe hjemløse med at flytte ind i socialt boligbyggeri; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Socialfond blev oprettet for at forbedre beskæftigelsesmulighederne for arbejdstagerne på det indre marked og dermed bidrage til at hæve levestandarden og hjælpe hjemløse med at flytte ind i socialt boligbyggeri;

| K. | der henviser til, at andre europæiske struktur- og investeringsfonde som f.eks. EFRU er blevet anvendt til boligprojekter og til imødekommelse af dårligt stillede befolkningsgruppers behov; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at andre europæiske struktur- og investeringsfonde som f.eks. EFRU er blevet anvendt til boligprojekter og til imødekommelse af dårligt stillede befolkningsgruppers behov;

| L. | der henviser til, at Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede støtter medlemsstaternes indsats for at yde fødevarebistand og/eller elementær materiel bistand til de socialt dårligst stillede; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede støtter medlemsstaternes indsats for at yde fødevarebistand og/eller elementær materiel bistand til de socialt dårligst stillede;

| M. | der henviser til, at hjemløshed i stigende grad er blevet nævnt i de seneste rapporter om det europæiske semester; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at hjemløshed i stigende grad er blevet nævnt i de seneste rapporter om det europæiske semester;

| N. | der henviser til, at de sociale omkostninger ved ikke at bekæmpe hjemløshed er særligt høje inden for retlige anliggender og sundhedsområdet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de sociale omkostninger ved ikke at bekæmpe hjemløshed er særligt høje inden for retlige anliggender og sundhedsområdet;

| O. | der henviser til, at velfærdspolitikker, der er baseret på brede universelle bestemmelser kombineret med hensigtsmæssigt målrettede foranstaltninger, spiller en meget vigtig rolle med hensyn til at forebygge hjemløshed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at velfærdspolitikker, der er baseret på brede universelle bestemmelser kombineret med hensigtsmæssigt målrettede foranstaltninger, spiller en meget vigtig rolle med hensyn til at forebygge hjemløshed;

| P. | der henviser til, at den indsamlede dokumentation om covid-19-krisens indvirkning på prisoverkommeligheden af boliger i EU viser, at den økonomiske recession og tabet af arbejdspladser og indkomst på mellemlang sigt kan føre til en yderligere stigning i de overdrevent høje boligudgifter og antallet af hjemløse i Europa; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den indsamlede dokumentation om covid-19-krisens indvirkning på prisoverkommeligheden af boliger i EU viser, at den økonomiske recession og tabet af arbejdspladser og indkomst på mellemlang sigt kan føre til en yderligere stigning i de overdrevent høje boligudgifter og antallet af hjemløse i Europa;

| Q. | der henviser til, at den hjemløse befolknings profil har ændret sig og nu omfatter flere unge og børn, ældre, migranter, romaer og andre dårligt stillede mindretal, og at kvinder og familier i stigende grad er i risiko for hjemløshed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den hjemløse befolknings profil har ændret sig og nu omfatter flere unge og børn, ældre, migranter, romaer og andre dårligt stillede mindretal, og at kvinder og familier i stigende grad er i risiko for hjemløshed;

| R. | der henviser til, at det er afgørende, at folk har adgang til en anstændig bolig og er en del af samfundet, så de kan udnytte deres fulde potentiale og bidrage til samfundet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er afgørende, at folk har adgang til en anstændig bolig og er en del af samfundet, så de kan udnytte deres fulde potentiale og bidrage til samfundet;

| S. | der henviser til, at hjemløshed generelt skyldes et komplekst samspil mellem strukturelle, institutionelle og personlige faktorer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at hjemløshed generelt skyldes et komplekst samspil mellem strukturelle, institutionelle og personlige faktorer;

| T. | der henviser til, at hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet er et socialt problem, som der bør findes en permanent løsning på; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet er et socialt problem, som der bør findes en permanent løsning på;

| U. | der henviser til, at visse medlemsstater kriminaliserer hjemløshed og adfærd knyttet til hjemløshed; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at visse medlemsstater kriminaliserer hjemløshed og adfærd knyttet til hjemløshed;

| V. | der henviser til, at hjemløse i visse medlemsstater kun har konstant adgang til husly i vintertiden og ikke hele året rundt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at hjemløse i visse medlemsstater kun har konstant adgang til husly i vintertiden og ikke hele året rundt;

| W. | der henviser til, at lokale socialsikringstjenester i visse medlemsstater kun spiller en passiv rolle med hensyn til at bistå hjemløse med at blive reintegreret i samfundet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at lokale socialsikringstjenester i visse medlemsstater kun spiller en passiv rolle med hensyn til at bistå hjemløse med at blive reintegreret i samfundet;

| 1. | udtrykker sin dybeste bekymring over situationen vedrørende de mere end 4 millioner hjemløse EU-borgere, eftersom den aktuelle sundhedsmæssige og økonomiske krise gør flere mennesker arbejdsløse og afhængige af social beskyttelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at adgang til en bolig er en grundlæggende menneskerettighed for alle mennesker, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre en ende på hjemløshed i Unionen inden 2030 og til at fastsætte dette som et mål på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at gøre en større indsats for at støtte medlemsstaterne i at reducere og udrydde hjemløshed som en prioritet i forbindelse med handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder og i overensstemmelse med FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver, at hjemløshed er udpeget som en af de alvorligste former for fattigdom og afsavn, som skal bringes til ophør ved hjælp af målrettede og integrerede politikker, der gennemføres på en bæredygtig måde ved at tage hånd om personlige risikofaktorer (såsom individuelle sårbarheder) og strukturelle risikofaktorer (såsom bolig og arbejdsløshed); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage en fælles rammedefinition og sammenhængende indikatorer på hjemløshed i EU, som vil muliggøre en fælles forståelse, systematisk sammenligning og vurdering af omfanget af hjemløshed i forskellige EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at Europa-Parlamentet under covid-19-krisen gav husly til 100 hjemløse kvinder i sine bygninger; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger betydningen af at styrke mekanismerne til indsamling af data, eftersom antallet af hjemløse så kan overvåges systematisk på EU-plan via organer som Eurostat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påskønner det arbejde, som den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse har udført for at støtte og tackle denne situation som et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en EU-ramme for nationale strategier mod hjemløshed og opfordrer endvidere medlemsstaterne til at vedtage »Housing First«-princippet, som er baseret på visse medlemsstaters gode praksis, og som bidrager til en væsentlig nedbringelse af antallet af hjemløse ved at indføre målrettede handlingsplaner og innovative tilgange; mener, at sådanne innovative tilgange er baseret på tankegangen om, at et hjem er en grundlæggende menneskerettighed, hvorefter der kan udvikles bredere sociale og jobmæssige integrationsveje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bifalder Kommissionens tilsagn om fortsat at fokusere på bekæmpelsen af hjemløshed ved at integrere den i relevante EU-sektorpolitikker, navnlig — men ikke udelukkende — politikker vedrørende regional udvikling, sundhed, menneskerettigheder, unge, køn, migration og integration; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at påtage sig deres primære ansvar for bekæmpelse af hjemløshed, til at arbejde på forebyggelse og tidlig indgriben, som på mange måder er den mest omkostningseffektive og mindst skadelige politik til bekæmpelse af hjemløshed, og til at tildele regionale og lokale socialsikringstjenester en mere proaktiv rolle med henblik på at bistå hjemløse med at blive reintegreret i samfundet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger behovet for et tværministerielt og mellemstatsligt samarbejde om udviklingen og gennemførelsen af sådanne strategier samt behovet for centrale interessenters deltagelse og tilskynder til, at medlemsstaterne udveksler bedste praksis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre indsamlingen af relevante og sammenlignelige data med inddragelse af akkrediterede ikkestatslige organisationer og lokale myndigheder, der beskæftiger sig med fattigdom, social udstødelse og tilvejebringelse af tjenester til personer, der er i risiko for at blive — eller er — hjemløse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | støtter opgaverne i Udvalget for Social Beskyttelse, hvor medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen om spørgsmål angående hjemløshed ved hjælp af den åbne koordinationsmetode; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anmoder Kommissionen om at forbedre overvågningen og forvaltningen og til fortsat at mobilisere midler og EU-politikker vedrørende hjemløshed; opfordrer Kommissionen til at sikre, at regioner og lokale myndigheder anvender EFRU-midler til socialt boligbyggeri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre lige adgang til offentlige tjenester såsom sundhedspleje, uddannelse og sociale tjenester; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte integrationen af hjemløse på arbejdsmarkedet gennem specialiserede og individualiserede støtteforanstaltninger og foranstaltninger til forening af arbejds- og privatliv, integrerede beskæftigelsesprogrammer og uddannelse samt andre skræddersyede og målrettede ordninger til lettelse af deres reintegration på arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den reviderede ungdomsgaranti bidrager til at bekæmpe hjemløshed blandt unge; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til på behørig vis at gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder, der afspejler de modtagne bidrag under høringsperioden for princip 19 ved at medtage »Boliger og støtte til hjemløse« i 2021-handlingsplanen, og insisterer på, at der skal gøres bedre brug af det europæiske semester for at sikre fremskridt med hensyn til bekæmpelse af hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at hjemløse og andre mennesker i usikre boligsituationer er særligt udsatte på grund af covid-19-krisen; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at gennemføre målrettede foranstaltninger til beskyttelse af hjemløse, til at yde finansiel bistand til akkrediterede NGO'er og offentlig-private partnerskaber og til at støtte lokale myndigheder i at finde sikre rum og forhindre, at folk bliver sat på gaden; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende de eksisterende instrumenter, instrumenterne i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og genopretnings- og resiliensfaciliteten til at forbedre beskæftigelsesmulighederne og den sociale integration af arbejdsløse husstande; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at løse problemet med hjemløshed ved at vedtage langsigtede, lokalsamfunds- og boligbaserede, integrerede nationale strategier mod hjemløshed, således som der tilskyndes til i EU's sociale investeringspakke; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Rådet til regelmæssigt at aflægge rapport om de resultater, der er opnået på dette område; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme alle interessenters sociale deltagelse i integrerede strategier mod hjemløshed samt fremme socialt iværksætteri og selvinnovationsaktiviteter for at forbedre den aktive inklusion af hjemløse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at afkriminalisere hjemløshed; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde konstant og vedvarende nødindkvartering i hele Unionen; understreger imidlertid, at dette altid kun bør være en midlertidig løsning og ikke er et alternativ til strukturelle løsninger såsom forebyggelse og tilvejebringelse af passende boliger og social støtte til bekæmpelse af hjemløshed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0194.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0033.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0350.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/7

---

P9_TA(2020)0315

Schengensystemet og de foranstaltninger, der er truffet under covid-19-krisen

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om Schengensystemet og de foranstaltninger, der er truffet under covid-19-krisen (2020/2801(RSP))

(2021/C 425/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til andragende nr. 0653/2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til andragende nr. 0653/2020,

| — | der henviser til artikel 21, stk. 1, og artikel 67, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21, stk. 1, og artikel 67, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. marts 2020 med titlen »Retningslinjer for udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet« (C(2020)2051), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. marts 2020 med titlen »Retningslinjer for udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet« (C(2020)2051),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2020 med titlen »Retningslinjer for sæsonarbejdere i EU i forbindelse med covid-19-udbruddet« (C(2020)4813), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juli 2020 med titlen »Retningslinjer for sæsonarbejdere i EU i forbindelse med covid-19-udbruddet« (C(2020)4813),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2020 med titlen »Covid-19: Hen imod en faseinddelt og koordineret tilgang til genoprettelse af den frie bevægelighed og ophævelse af kontrollen ved de indre grænser« (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2020 med titlen »Covid-19: Hen imod en faseinddelt og koordineret tilgang til genoprettelse af den frie bevægelighed og ophævelse af kontrollen ved de indre grænser« (C(2020)3250),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (3) og sin beslutning af 19. juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-udbruddet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (3) og sin beslutning af 19. juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-udbruddet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om covid-19: EU-koordinering af sundhedsvurderinger og risikoklassificering og konsekvenserne for Schengenområdet og det indre marked (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om covid-19: EU-koordinering af sundhedsvurderinger og risikoklassificering og konsekvenserne for Schengenområdet og det indre marked (6),

| — | der henviser til Rådets henstilling (EU) 2020/1475 af 13. oktober 2020 om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling (EU) 2020/1475 af 13. oktober 2020 om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien (7),

| — | der henviser til drøftelserne om andragende nr. 0653/2020 på mødet i Udvalget for Andragender den 2. juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne om andragende nr. 0653/2020 på mødet i Udvalget for Andragender den 2. juli 2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0653/2020 fra repræsentanter for de belgiske/tyske/nederlandske/luxembourgske grænseregioner, der udtrykker bekymring over den pludselige lukning af EU's indre grænser som reaktion på covid-19-pandemien og konsekvenserne af de forskellige foranstaltninger, som flere medlemsstater har indført for indbyggerne i EU, navnlig for dem, der bor i grænseregioner; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0653/2020 fra repræsentanter for de belgiske/tyske/nederlandske/luxembourgske grænseregioner, der udtrykker bekymring over den pludselige lukning af EU's indre grænser som reaktion på covid-19-pandemien og konsekvenserne af de forskellige foranstaltninger, som flere medlemsstater har indført for indbyggerne i EU, navnlig for dem, der bor i grænseregioner;

| B. | der henviser til, at grænseregioner udgør 40 % af Den Europæiske Unions område og er hjemsted for 30 % af EU's befolkning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at grænseregioner udgør 40 % af Den Europæiske Unions område og er hjemsted for 30 % af EU's befolkning;

| C. | der henviser til, at Schengenreglerne har været af afgørende betydning for at gøre grænseregionerne til steder for økonomisk og social udveksling samt modelregioner for territorialt samarbejde og institutionel innovation; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Schengenreglerne har været af afgørende betydning for at gøre grænseregionerne til steder for økonomisk og social udveksling samt modelregioner for territorialt samarbejde og institutionel innovation;

| D. | der henviser til, at covid-19-pandemien udgør en alvorlig trussel mod folkesundheden, som påvirker sundheden og livet for alle, der bor i EU, og medlemsstaternes sundheds- og plejesystemer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at covid-19-pandemien udgør en alvorlig trussel mod folkesundheden, som påvirker sundheden og livet for alle, der bor i EU, og medlemsstaternes sundheds- og plejesystemer;

| E. | der henviser til, at hovedparten af medlemsstaterne som reaktion på covid-19-pandemien har genindført kontrol ved de indre grænser eller lukket grænserne; der henviser til, at der er blevet indført midlertidige rejserestriktioner for rejser fra tredjelande, men også fra EU-medlemsstater i Schengenområdet, og at disse fortsat finder anvendelse; der henviser til, at disse foranstaltninger ikke er blevet koordineret mellem medlemsstaterne eller med EU-institutionerne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at hovedparten af medlemsstaterne som reaktion på covid-19-pandemien har genindført kontrol ved de indre grænser eller lukket grænserne; der henviser til, at der er blevet indført midlertidige rejserestriktioner for rejser fra tredjelande, men også fra EU-medlemsstater i Schengenområdet, og at disse fortsat finder anvendelse; der henviser til, at disse foranstaltninger ikke er blevet koordineret mellem medlemsstaterne eller med EU-institutionerne;

| F. | der henviser til, at over 17 millioner EU-borgere bor og arbejder i et andet EU-land end det, hvor de er statsborgere (3,9 % af den samlede arbejdsstyrke i 2018); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at over 17 millioner EU-borgere bor og arbejder i et andet EU-land end det, hvor de er statsborgere (3,9 % af den samlede arbejdsstyrke i 2018);

| G. | der henviser til, at grænsekontrol ved de indre grænser ifølge Schengengrænsekodeksen kan indføres af medlemsstaterne som en undtagelse og som en sidste udvej i tilfælde af en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed og skal respektere proportionalitetsprincippet; der henviser til, at der i et sådant tilfælde skal sendes en meddelelse til de øvrige medlemsstater og til Kommissionen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at grænsekontrol ved de indre grænser ifølge Schengengrænsekodeksen kan indføres af medlemsstaterne som en undtagelse og som en sidste udvej i tilfælde af en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed og skal respektere proportionalitetsprincippet; der henviser til, at der i et sådant tilfælde skal sendes en meddelelse til de øvrige medlemsstater og til Kommissionen;

| 1. | understreger, at et område uden indre grænser er et vigtigt element i det europæiske indre marked; gentager, at covid-19-pandemien er en krise, der er anderledes end nogen anden krise, vi har oplevet i Europa, siden oprettelsen af Schengenområdet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at den frie bevægelighed for personer er en af hjørnestenene i en velfungerende Europæisk Union og en af EU's største bedrifter; minder om den stigende mobilitet i hele EU med henblik på at bo, arbejde, studere eller drive virksomhed; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at den frie bevægelighed i alvorlig grad er blevet påvirket af medlemsstaternes fuldstændige eller delvise lukning af grænserne under covid-19-pandemien; beklager, at den forhastede og ukoordinerede lukning af grænserne og indførelsen af ledsageforanstaltninger resulterede i, at personer, der var i transit, strandede, og restriktionerne ramte især dem, der bor i grænseområder, ved at begrænse deres mulighed for at krydse grænsen for at arbejde, levere og modtage tjenesteydelser eller besøge venner eller familiemedlemmer; understreger den skadelige virkning, som lukningen af de indre og ydre grænser har haft for den internationale erhvervs-, videnskabs- og turismesektor; understreger, at medlemsstaterne i stedet for at indføre grænsekontrol bør bestræbe sig på at træffe de nødvendige foranstaltninger, som gør det muligt for personer at krydse grænserne og samtidig sikrer den størst mulige sikkerhed og sundhedsbeskyttelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger behovet for at respektere Schengenreglerne ved at sikre en bedre koordinering af foranstaltninger i Schengenområdet, navnlig i grænseoverskridende regioner, og undgå en fragmenteret tilgang på tværs af medlemsstaterne; understreger, at foranstaltninger, der begrænser den frie bevægelighed, fortsat bør være en undtagelse; understreger, at restriktioner for den frie bevægelighed bør erstattes af målrettede foranstaltninger i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og ikkeforskelsbehandling; opfordrer medlemsstaterne til at begrænse deres restriktioner; minder om, at det er vigtigt at genoprette et fuldt fungerende Schengenområde uden kontrol ved de indre grænser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at de områder, der er hårdest ramt af pandemien, ikke altid falder sammen med de nationale grænser, hvorfor bevægelsesrestriktioner bør være baseret på den folkesundhedsmæssige situation i forskellige regioner og være fleksible og lokale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over Kommissionens og medlemsstaternes bestræbelser på at støtte igangværende og koordinerede EU-tiltag for at sikre beskyttelse af folkesundheden og samtidig respektere den frie bevægelighed; opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at styrke og fuldt ud gennemføre foranstaltningerne med henblik på en overordnet koordinering på grundlag af den bedst tilgængelige videnskab, navnlig med hensyn til karantæneregler, grænseoverskridende kontaktopsporing, teststrategier, fælles vurdering af testmetoder, gensidig anerkendelse af test og midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU; mener, at der bør anvendes omfattende, passende og klare foranstaltninger til beskyttelse af folkesundheden for personer, der passerer de indre grænser, med henblik på at undgå genindførelsen af kontrol ved de indre grænser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over Kommissionens fortsatte vejledning som led i den løbende koordinering af en fælles EU-reaktion på covid-19-udbruddet, navnlig med hensyn til gennemførelsen af princippet om ligebehandling og ikkeforskelsbehandling og udøvelsen af den frie og fair bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at forbedre og støtte samarbejde og koordinering på EU-plan mellem og med medlemsstaterne under pandemien; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at redskaber som covid-19-sporingsapps bør være kompatible på tværs af grænserne for at sikre deres effektivitet og gøre det muligt at spore infektioner under rejser; understreger, at indbyggerne i EU bør have let adgang til pålidelige og omfattende oplysninger i realtid om rejserestriktioner og sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med pandemien i hele EU; gentager betydningen af flersproget kommunikation om pandemien, idet der lægges særlig vægt på de sprog, der anvendes i grænseoverskridende regioner; opfordrer Kommissionen til at ajourføre webstedet »Re-open EU« i overensstemmelse hermed for at skabe en reel kvikskranke, der fremmer den frie bevægelighed under pandemien, og som i stort omfang hjælper indbyggerne med at genoptage deres sædvanlige livsstil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker bekymring over de utallige hindringer, som mange grænseoverskridende arbejdstagere, studerende og binationale par i stabile relationer støder på som følge af lukningen af grænser eller rejserestriktioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være specielt opmærksomme på de særlige forhold i grænseoverskridende regioner, hvor pendling på tværs af grænserne er almindelig; foreslår i denne forbindelse, at indbyggerne i grænseregioner og grænsearbejdere undtages fra de pandemirelaterede foranstaltninger og restriktioner, samtidig med at de skal respektere rådgivningen fra og foranstaltningerne truffet af sundhedsmyndighederne i de pågældende medlemsstater for at forhindre spredning af virusset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at en hurtig tilbagevenden til et fuldt funktionelt Schengenområde er af afgørende betydning og både afhænger af medlemsstaternes politiske vilje og af deres tilsagn om at koordinere foranstaltninger inden for rammerne af Schengenreglerne; minder om, at enhver ukoordineret og bilateral indsats, der kan føre til unødvendige restriktioner for mobiliteten og den frie bevægelighed, bør undgås; bemærker, at en strategi for Schengens fremtid er et af Kommissionens vigtigste initiativer for 2021; minder om, at færdiggørelsen af Schengenområdet er mere end ønskeligt, da det vil sikre, at alle EU-borgere kan drage lige stor fordel af EU-reglerne; gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om så hurtigt som muligt at udarbejde beredskabsplaner i tilfælde af yderligere spidsbelastningsperioder i spredningen af covid-19 for at forhindre, at midlertidig grænsekontrol bliver halvpermanent på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EFT C 340 af 10.11.1997, s. 93.

(2)  EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0175.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0176.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0240.

(7)  EUT L 337 af 14.10.2020, s. 3.

---

Torsdag, den 25. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/10

---

P9_TA(2020)0318

På vej mod et mere bæredygtigt indre marked for virksomheder og forbrugere

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om temaet »på vej mod et mere bæredygtigt indre marked for virksomheder og forbrugere« (2020/2021(INI))

(2021/C 425/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 114, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 114,

| — | der henviser til artikel 169, 191, 192 og 193, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 169, 191, 192 og 193, i TEUF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/771 af 20. maj 2019 om visse aspekter af aftaler om salg af varer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/771 af 20. maj 2019 om visse aspekter af aftaler om salg af varer (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 7. juni 2018 om oprettelse af programmet for det indre marked, virksomheders konkurrenceevne, herunder små og mellemstore virksomheders, og europæiske statistikker (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 7. juni 2018 om oprettelse af programmet for det indre marked, virksomheders konkurrenceevne, herunder små og mellemstore virksomheders, og europæiske statistikker (COM(2018)0441),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1020 af 20. juni 2019 om markedsovervågning og produktoverensstemmelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1020 af 20. juni 2019 om markedsovervågning og produktoverensstemmelse (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om længere levetid for produkter: fordele for forbrugere og virksomheder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om længere levetid for produkter: fordele for forbrugere og virksomheder (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af pakken om den cirkulære økonomi: løsningsmuligheder vedrørende samspillet mellem kemikalie-, produkt- og affaldslovgivningen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af pakken om den cirkulære økonomi: løsningsmuligheder vedrørende samspillet mellem kemikalie-, produkt- og affaldslovgivningen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (7),

| — | der henviser til Kommissionens publikation fra oktober 2018 med titlen »Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy« (adfærdsundersøgelse om forbrugernes engagement i den cirkulære økonomi), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens publikation fra oktober 2018 med titlen »Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy« (adfærdsundersøgelse om forbrugernes engagement i den cirkulære økonomi),

| — | der henviser til Det Fælles Forskningscenters undersøgelse fra 2019 med titlen »Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products« (analyse og udvikling af et pointsystem for reparation og opgradering af produkter), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Fælles Forskningscenters undersøgelse fra 2019 med titlen »Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products« (analyse og udvikling af et pointsystem for reparation og opgradering af produkter),

| — | der henviser til rapport af 4. december 2019 fra Det Europæiske Miljøagentur med titlen »Europas miljø — Tilstand og fremtidsudsigter 2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 4. december 2019 fra Det Europæiske Miljøagentur med titlen »Europas miljø — Tilstand og fremtidsudsigter 2020«,

| — | der henviser til den undersøgelse, der blev udarbejdet i marts 2020 på anmodning af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse med titlen »Promoting product longevity« (fremme af produkters levetid), |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse, der blev udarbejdet i marts 2020 på anmodning af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse med titlen »Promoting product longevity« (fremme af produkters levetid),

| — | der henviser til den indgående undersøgelse, der blev udarbejdet i april 2020 på anmodning af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse med titlen »Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation« (bæredygtigt forbrug og forbrugerbeskyttelseslovgivning), |
| --- | --- |

—

der henviser til den indgående undersøgelse, der blev udarbejdet i april 2020 på anmodning af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse med titlen »Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation« (bæredygtigt forbrug og forbrugerbeskyttelseslovgivning),

| — | der henviser til rapporten fra Den Europæiske Forbrugerorganisation (BEUC) af 18. august 2015 med titlen »Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU's ressource efficiency and circular economy agenda« (varige goder: mere bæredygtige produkter, bedre forbrugerrettigheder — forbrugernes forventninger til EU's ressourceeffektivitet og dagsordenen for den cirkulære økonomi), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Europæiske Forbrugerorganisation (BEUC) af 18. august 2015 med titlen »Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU's ressource efficiency and circular economy agenda« (varige goder: mere bæredygtige produkter, bedre forbrugerrettigheder — forbrugernes forventninger til EU's ressourceeffektivitet og dagsordenen for den cirkulære økonomi),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0209/2020),

| A. | der henviser til, at det i betragtning af knapheden på naturressourcer og mængden af affald er bydende nødvendigt at skabe bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre, der tager hensyn til klodens begrænsninger, og hvor en mere effektiv og bæredygtig udnyttelse af vores ressourcer prioriteres; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i betragtning af knapheden på naturressourcer og mængden af affald er bydende nødvendigt at skabe bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre, der tager hensyn til klodens begrænsninger, og hvor en mere effektiv og bæredygtig udnyttelse af vores ressourcer prioriteres;

| B. | der henviser til, at den krise, som covid-19-pandemien har forårsaget, har vist, at det er nødvendigt at indføre nye og mere modstandsdygtige forretningsmodeller og støtte europæiske virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), mikrovirksomheder og selvstændige erhvervsdrivende; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den krise, som covid-19-pandemien har forårsaget, har vist, at det er nødvendigt at indføre nye og mere modstandsdygtige forretningsmodeller og støtte europæiske virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), mikrovirksomheder og selvstændige erhvervsdrivende;

| C. | der henviser til, at et bæredygtigt indre marked skal afspejle Parlamentets opfordring (8) til vedtagelse af en ambitiøs europæisk grøn pagt; der henviser til, at det derfor er vigtigt at udvikle en forskningsbaseret strategi for at øge produkternes holdbarhed, genbrugsmuligheder, opgraderingsmuligheder og reparationsmuligheder; der henviser til, at denne strategi burde skabe muligheder for beskæftigelse, vækst og innovation for europæiske virksomheder, støtte deres konkurrenceevne på globalt plan og sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at et bæredygtigt indre marked skal afspejle Parlamentets opfordring (8) til vedtagelse af en ambitiøs europæisk grøn pagt; der henviser til, at det derfor er vigtigt at udvikle en forskningsbaseret strategi for at øge produkternes holdbarhed, genbrugsmuligheder, opgraderingsmuligheder og reparationsmuligheder; der henviser til, at denne strategi burde skabe muligheder for beskæftigelse, vækst og innovation for europæiske virksomheder, støtte deres konkurrenceevne på globalt plan og sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau;

| D. | der henviser til, at en fælles og omfattende strategi ikke er lig med en standardtilgang; der henviser til, at en differentieret tilgang baseret på de særlige forhold i hver produktkategori og sektor samt på markedsudviklingen og den teknologiske udvikling ville være mere passende; der henviser til, at en effektiv gennemførelse og håndhævelse af de eksisterende regler er afgørende for et velfungerende og bæredygtigt indre marked; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en fælles og omfattende strategi ikke er lig med en standardtilgang; der henviser til, at en differentieret tilgang baseret på de særlige forhold i hver produktkategori og sektor samt på markedsudviklingen og den teknologiske udvikling ville være mere passende; der henviser til, at en effektiv gennemførelse og håndhævelse af de eksisterende regler er afgørende for et velfungerende og bæredygtigt indre marked;

| E. | der henviser til, at det er vigtigt at mobilisere tilstrækkelige midler via finansielle programmer såsom programmet for det indre marked med henblik på omstillingen til klimaneutralitet og den cirkulære økonomi for at finansiere forskning og udvikling inden for bæredygtige produkter samt oplysningskampagner rettet mod virksomheder og forbrugere; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er vigtigt at mobilisere tilstrækkelige midler via finansielle programmer såsom programmet for det indre marked med henblik på omstillingen til klimaneutralitet og den cirkulære økonomi for at finansiere forskning og udvikling inden for bæredygtige produkter samt oplysningskampagner rettet mod virksomheder og forbrugere;

| F. | der henviser til, at forbrugerne ifølge Kommissionens adfærdsundersøgelse fra 2018 er klar til at tage den cirkulære økonomi til sig og er tre gange mere tilbøjelige til at købe et produkt, hvis det er mærket som mere holdbart og kan repareres, men at der stadig er hindringer, herunder informationsasymmetri; der henviser til, at der er behov for klare, pålidelige og gennemsigtige oplysninger om et produkts egenskaber, herunder om forventet levetid og reparerbarhed, for at sikre forbrugerbevidsthed og fair konkurrence mellem virksomheder; der henviser til, at de eksisterende oplysninger derfor skal forbedres, samtidig med at man undgår for store informationsmængder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forbrugerne ifølge Kommissionens adfærdsundersøgelse fra 2018 er klar til at tage den cirkulære økonomi til sig og er tre gange mere tilbøjelige til at købe et produkt, hvis det er mærket som mere holdbart og kan repareres, men at der stadig er hindringer, herunder informationsasymmetri; der henviser til, at der er behov for klare, pålidelige og gennemsigtige oplysninger om et produkts egenskaber, herunder om forventet levetid og reparerbarhed, for at sikre forbrugerbevidsthed og fair konkurrence mellem virksomheder; der henviser til, at de eksisterende oplysninger derfor skal forbedres, samtidig med at man undgår for store informationsmængder;

| G. | der henviser til, at et produkts levetid og ældning afhænger af forskellige naturlige og kunstige faktorer såsom materialesammensætning, funktionalitet, reparationsomkostninger og forbrugsmønstre og anvendelse; der henviser til, at et produkts forventede levetid skal måles på grundlag af objektive undersøgelser og kriterier, som afspejler vilkårene for den faktiske anvendelse, og som skal fastlægges inden markedsføringen af produktet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et produkts levetid og ældning afhænger af forskellige naturlige og kunstige faktorer såsom materialesammensætning, funktionalitet, reparationsomkostninger og forbrugsmønstre og anvendelse; der henviser til, at et produkts forventede levetid skal måles på grundlag af objektive undersøgelser og kriterier, som afspejler vilkårene for den faktiske anvendelse, og som skal fastlægges inden markedsføringen af produktet;

| H. | der henviser til, at direktiv (EU) 2019/771 skal revideres senest i 2024; der henviser til, at en række foranstaltninger, der har til formål at skabe de rette betingelser for at øge produktholdbarheden og sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau samt et konkurrencedygtigt erhvervsmiljø, bør vurderes som forberedelse til denne revision; der henviser til, at den toårige lovpligtige garantiperiode måske ikke er hensigtsmæssig for alle produktkategorier med en højere anslået levetid; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at direktiv (EU) 2019/771 skal revideres senest i 2024; der henviser til, at en række foranstaltninger, der har til formål at skabe de rette betingelser for at øge produktholdbarheden og sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau samt et konkurrencedygtigt erhvervsmiljø, bør vurderes som forberedelse til denne revision; der henviser til, at den toårige lovpligtige garantiperiode måske ikke er hensigtsmæssig for alle produktkategorier med en højere anslået levetid;

| I. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i en tidligere beslutning (9) opfordrede til foranstaltninger til afhjælpning af problemet med planlagt forældelse af varer og software, herunder udvikling af en fælles definition af test og påvisning af problematiske praksis; der henviser til, at der er behov for at udvikle en fælles strategi for det indre marked og skabe retssikkerhed og tillid for både virksomheder og forbrugere; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i en tidligere beslutning (9) opfordrede til foranstaltninger til afhjælpning af problemet med planlagt forældelse af varer og software, herunder udvikling af en fælles definition af test og påvisning af problematiske praksis; der henviser til, at der er behov for at udvikle en fælles strategi for det indre marked og skabe retssikkerhed og tillid for både virksomheder og forbrugere;

| J. | der henviser til, at softwares levetid er af afgørende betydning for elektroniske apparaters levetid; og til, at sådanne apparater på grund af softwarens stadig hurtigere forældelse er nødt til at kunne tilpasses, for at de kan holde trit med markedet (10); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at softwares levetid er af afgørende betydning for elektroniske apparaters levetid; og til, at sådanne apparater på grund af softwarens stadig hurtigere forældelse er nødt til at kunne tilpasses, for at de kan holde trit med markedet (10);

| K. | der henviser til, at 79 % af EU-borgerne mener, at producenterne bør have pligt til at gøre det lettere at reparere digitale enheder eller udskifte de enkelte dele (11); der henviser til, at produkter af høj kvalitet styrker de europæiske virksomheders konkurrenceevne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at 79 % af EU-borgerne mener, at producenterne bør have pligt til at gøre det lettere at reparere digitale enheder eller udskifte de enkelte dele (11); der henviser til, at produkter af høj kvalitet styrker de europæiske virksomheders konkurrenceevne;

| L. | der henviser til, at en undersøgelse foretaget i december 2015 (12) viste, at 59 % af forbrugerne ikke vidste, at den lovpligtige garantiperiode i EU var på mindst to år; der henviser til, at forbrugernes viden om eksisterende rettigheder på højt niveau med hensyn til den retlige garanti kunne forbedres, og en sådan forbedring ville bidrage til en mere bæredygtig anvendelse af varer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en undersøgelse foretaget i december 2015 (12) viste, at 59 % af forbrugerne ikke vidste, at den lovpligtige garantiperiode i EU var på mindst to år; der henviser til, at forbrugernes viden om eksisterende rettigheder på højt niveau med hensyn til den retlige garanti kunne forbedres, og en sådan forbedring ville bidrage til en mere bæredygtig anvendelse af varer;

| M. | der henviser til, at stigningen i e-handelen har skabt et behov for bedre kontrol med, om varer og tjenester fra tredjelande overholder EU's miljø- og sikkerhedsstandarder samt forbrugernes rettigheder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at stigningen i e-handelen har skabt et behov for bedre kontrol med, om varer og tjenester fra tredjelande overholder EU's miljø- og sikkerhedsstandarder samt forbrugernes rettigheder;

| N. | der henviser til, at et bæredygtigt indre marked kræver en effektiv markedsovervågning for at sikre en korrekt håndhævelse af disse regler, hvor markedsovervågning og toldmyndigheder spiller en central rolle; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at et bæredygtigt indre marked kræver en effektiv markedsovervågning for at sikre en korrekt håndhævelse af disse regler, hvor markedsovervågning og toldmyndigheder spiller en central rolle;

| O. | der henviser til, at fremme af en reparations- og genbrugskultur og fremme af tilliden til markedet for genbrugsvarer kan skabe økonomiske og sociale muligheder og arbejdspladser og, under specifikke omstændigheder, fremme den industrielle konkurrenceevne; der henviser til, at hindringer i visse tilfælde forhindrer forbrugerne i at vælge reparation, såsom manglende adgang til reservedele, manglende standardisering og interoperabilitet og mangel på reparationstjenester; der henviser til, at dette har en negativ indvirkning på reparationssektoren; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at fremme af en reparations- og genbrugskultur og fremme af tilliden til markedet for genbrugsvarer kan skabe økonomiske og sociale muligheder og arbejdspladser og, under specifikke omstændigheder, fremme den industrielle konkurrenceevne; der henviser til, at hindringer i visse tilfælde forhindrer forbrugerne i at vælge reparation, såsom manglende adgang til reservedele, manglende standardisering og interoperabilitet og mangel på reparationstjenester; der henviser til, at dette har en negativ indvirkning på reparationssektoren;

| P. | der henviser til, at 77 % af EU-borgere ifølge en Eurobarometer-rapport (13) hellere vil reparere deres anordninger end udskifte dem; der henviser til, at reparationsvirksomheder kan være en kilde til lokal beskæftigelse og specifik knowhow i Europa; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at 77 % af EU-borgere ifølge en Eurobarometer-rapport (13) hellere vil reparere deres anordninger end udskifte dem; der henviser til, at reparationsvirksomheder kan være en kilde til lokal beskæftigelse og specifik knowhow i Europa;

| Q. | der henviser til, at en forlængelse af levetiden for en varetype, hvis miljømæssige effektivitet er ved at blive forbedret væsentligt, bør afvejes mod udbredelsen af disse forbedrede produkter og derfor ikke bør resultere i forsinkelser i indførelsen af innovative teknologier, der kan føre til betydelige miljømæssige gevinster; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en forlængelse af levetiden for en varetype, hvis miljømæssige effektivitet er ved at blive forbedret væsentligt, bør afvejes mod udbredelsen af disse forbedrede produkter og derfor ikke bør resultere i forsinkelser i indførelsen af innovative teknologier, der kan føre til betydelige miljømæssige gevinster;

| R. | der henviser til, at den stigende digitalisering giver vore samfund nye kanaler til udveksling af oplysninger og bidrager til at skabe et bæredygtigt marked baseret på ansvar, gennemsigtighed, informationsudveksling og en mere effektiv anvendelse af ressourcerne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den stigende digitalisering giver vore samfund nye kanaler til udveksling af oplysninger og bidrager til at skabe et bæredygtigt marked baseret på ansvar, gennemsigtighed, informationsudveksling og en mere effektiv anvendelse af ressourcerne;

| S. | der henviser til, at onlineplatformene kunne gøre en yderligere indsats for at leve op til deres ansvar for at give forbrugerne pålidelige oplysninger om de produkter og tjenester, de tilbyder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at onlineplatformene kunne gøre en yderligere indsats for at leve op til deres ansvar for at give forbrugerne pålidelige oplysninger om de produkter og tjenester, de tilbyder;

| T. | der henviser til, at den digitale sektor bidrager til innovation og fremme af en bæredygtig økonomi; der henviser til, at der bør tages hensyn til infrastrukturens indvirkning på miljøet i form af energi- og ressourceforbrug; der henviser til, at mere bæredygtige former for emballage og levering er af afgørende betydning for etableringen af en cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den digitale sektor bidrager til innovation og fremme af en bæredygtig økonomi; der henviser til, at der bør tages hensyn til infrastrukturens indvirkning på miljøet i form af energi- og ressourceforbrug; der henviser til, at mere bæredygtige former for emballage og levering er af afgørende betydning for etableringen af en cirkulær økonomi;

| U. | der henviser til, at grønne og bæredygtige offentlige udbud er et strategisk redskab, der sammen med andre vigtige politikker kan bidrage til Europas industrielle omstilling og til at styrke dets modstandsdygtighed og åbne strategiske autonomi; der henviser til, at strategisk anvendelse af bæredygtige udbud kan være til gavn for både virksomheder og forbrugere ved at øge efterspørgslen og udbuddet af bæredygtige varer og gøre disse produkter omkostningseffektive og attraktive for forbrugerne; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at grønne og bæredygtige offentlige udbud er et strategisk redskab, der sammen med andre vigtige politikker kan bidrage til Europas industrielle omstilling og til at styrke dets modstandsdygtighed og åbne strategiske autonomi; der henviser til, at strategisk anvendelse af bæredygtige udbud kan være til gavn for både virksomheder og forbrugere ved at øge efterspørgslen og udbuddet af bæredygtige varer og gøre disse produkter omkostningseffektive og attraktive for forbrugerne;

| V. | der henviser til, at der er behov for at tackle vildledende miljøanprisninger og imødegå »grønvaskningspraksis« ved hjælp af effektive metoder, herunder hvordan sådanne anprisninger underbygges; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der er behov for at tackle vildledende miljøanprisninger og imødegå »grønvaskningspraksis« ved hjælp af effektive metoder, herunder hvordan sådanne anprisninger underbygges;

| W. | der henviser til, at reklamer indvirker på forbrugsniveauer og forbrugsmønstre; der henviser til, at reklame kan hjælpe erhvervslivet og forbrugerne med at træffe velovervejede bæredygtige valg; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at reklamer indvirker på forbrugsniveauer og forbrugsmønstre; der henviser til, at reklame kan hjælpe erhvervslivet og forbrugerne med at træffe velovervejede bæredygtige valg;

| 1. | bifalder Kommissionens nye handlingsplan for den cirkulære økonomi og dens erklærede hensigt om at fremme holdbare produkter, som er nemmere at reparere, genanvende og genbruge, samtidig med at den tager skridt til at støtte forbrugerne i denne omstilling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at enhver strategi for et bæredygtigt indre marked på en retfærdig, afbalanceret og forholdsmæssig måde bør kombinere principperne om bæredygtighed, forbrugerbeskyttelse og en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne; understreger, at eventuelle lovgivningsmæssige foranstaltninger bør være baseret på disse principper, bør være miljømæssigt omkostningseffektive og bør være til gavn for både virksomheder og forbrugere, således at de kan tage den grønne omstilling i det indre marked til sig; understreger, at lovgivningsmæssige foranstaltninger bør skabe konkurrencefordele for europæiske virksomheder, ikke bør lægge en uforholdsmæssig stor økonomisk byrde på dem og bør skabe innovation, tilskynde til investeringer i bæredygtige teknologier og styrke den europæiske konkurrenceevne og i sidste ende forbrugerbeskyttelsen; påpeger, at alle de planlagte lovgivningsmæssige foranstaltninger bør ledsages af konsekvensanalyser og altid bør tage hensyn til markedsudviklingen og forbrugernes behov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at udvise et stærkt politisk ambitionsniveau ved udformningen, vedtagelsen og gennemførelsen af de relevante kommende forslag, f.eks. om »styrkelse af forbrugerne i forbindelse med den grønne omstilling« og en politisk ramme for bæredygtige produkter, som bør være i fuld overensstemmelse med EU's klimamål og andre miljømål, med henblik på at forbedre cirkulariteten i værdikæderne, ressourceeffektiviteten og udbredelsen af sekundære råstoffer, minimere affaldsproduktionen og opnå en giftfri cirkulær økonomi; understreger betydningen af rettidig gennemførelse og overholdelse af eksisterende forpligtelser og standarder; opfordrer indtrængende Kommissionen til ikke at udsætte dem yderligere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at et velfungerende indre marked er et effektivt redskab til EU's grønne og digitale omstilling, herunder med hensyn til dets rolle i en globaliseret økonomi; fremhæver, at fuldførelsen og uddybningen af det indre marked, bl.a. gennem en effektiv håndhævelse af den eksisterende lovgivning og ved at adressere de resterende uberettigede og uforholdsmæssige hindringer, er en forudsætning for at opnå en mere bæredygtig produktion og et mere bæredygtigt forbrug i EU; opfordrer til en gennemsigtig forvaltning af det indre marked samt en mere effektiv og forbedret overvågning; mener, at den retlige ramme for et mere bæredygtigt indre marked bør fremme innovation og udvikling af bæredygtig teknologi, tilskynde virksomhederne til at gå over til mere bæredygtige forretningsmodeller og dermed bidrage til en bæredygtig økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at bæredygtigt forbrug går hånd i hånd med bæredygtig produktion, og at økonomiske aktører bør tilskyndes til at overveje holdbarheden af produkter og tjenester fra designfasen, og når de markedsføres eller udbydes på det indre marked, for at sikre et sikkert, bæredygtigt, omkostningseffektivt og attraktivt valg for forbrugerne; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger, der skelner mellem produktkategorier og sektorer med en betydelig miljøpåvirkning, og som vil forbedre produkternes holdbarhed, herunder deres anslåede levetid, genbrugsmuligheder, opgraderingsmuligheder, reparationsmuligheder og genanvendelsesmuligheder; |
| --- | --- |

5.

Forbrugerrettigheder og afhjælpning af planlagt forældelse

| 6. | opfordrer Kommissionen til i samråd med de relevante interessenter at udarbejde en bred strategi med foranstaltninger, der skelner mellem kategorier af produkter og tager hensyn til den markedsmæssige og teknologiske udvikling med henblik på at støtte virksomheder og forbrugere og til at engagere sig i bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre; bemærker, at denne strategi bør omfatte foranstaltninger til:






  a) | angivelse af de relevante oplysninger forud for aftaleindgåelse om den forventede levetid (angives i år og/eller brugscyklusser, og som fastsættes forud for markedsføringen af produktet ved hjælp af en objektiv og standardiseret metode baseret på faktiske anvendelsesforhold, forskelle med hensyn til brugsintensitet og naturlige faktorer, blandt andre måleenheder) og muligheder for reparation af et produkt, idet der tages hensyn til, at disse oplysninger skal gives på en klar og forståelig måde for at undgå at vildlede forbrugerne og overbelaste dem med oplysninger, og gøre dette til et af de vigtigste kendetegn ved et produkt i henhold til direktiv 2011/83/EU og 2005/29/EF |
| --- | --- | --- |

6.

a)

angivelse af de relevante oplysninger forud for aftaleindgåelse om den forventede levetid (angives i år og/eller brugscyklusser, og som fastsættes forud for markedsføringen af produktet ved hjælp af en objektiv og standardiseret metode baseret på faktiske anvendelsesforhold, forskelle med hensyn til brugsintensitet og naturlige faktorer, blandt andre måleenheder) og muligheder for reparation af et produkt, idet der tages hensyn til, at disse oplysninger skal gives på en klar og forståelig måde for at undgå at vildlede forbrugerne og overbelaste dem med oplysninger, og gøre dette til et af de vigtigste kendetegn ved et produkt i henhold til direktiv 2011/83/EU og 2005/29/EF

| b) | udvikling og indførelse af obligatorisk mærkning med henblik på at give forbrugerne klare, umiddelbart synlige og letforståelige oplysninger om et produkts skønnede levetid og reparerbarhed på købstidspunktet; fremhæver, at en sådan mærkningsordning bør udvikles ved at inddrage alle relevante interessenter, baseret på harmoniserede forskningsbaserede og gennemsigtige standarder på grundlag af konsekvensanalyser, der viser relevans, proportionalitet og effektivitet med hensyn til at mindske de negative miljøvirkninger og beskytte forbrugerne; mener, at denne mærkning navnlig bør omfatte oplysninger om holdbarhed og reparationsmuligheder, såsom et pointsystem for reparerbarhed, og kunne tage form af et miljøpræstationsindeks, hvor der tages hensyn til flere kriterier i hele livscyklussen for produkter efter produktkategori |
| --- | --- |

b)

udvikling og indførelse af obligatorisk mærkning med henblik på at give forbrugerne klare, umiddelbart synlige og letforståelige oplysninger om et produkts skønnede levetid og reparerbarhed på købstidspunktet; fremhæver, at en sådan mærkningsordning bør udvikles ved at inddrage alle relevante interessenter, baseret på harmoniserede forskningsbaserede og gennemsigtige standarder på grundlag af konsekvensanalyser, der viser relevans, proportionalitet og effektivitet med hensyn til at mindske de negative miljøvirkninger og beskytte forbrugerne; mener, at denne mærkning navnlig bør omfatte oplysninger om holdbarhed og reparationsmuligheder, såsom et pointsystem for reparerbarhed, og kunne tage form af et miljøpræstationsindeks, hvor der tages hensyn til flere kriterier i hele livscyklussen for produkter efter produktkategori

| c) | styrkelse af EU-miljømærkningens rolle for at øge industriens anvendelse heraf og øge bevidstheden blandt forbrugerne |
| --- | --- |

c)

styrkelse af EU-miljømærkningens rolle for at øge industriens anvendelse heraf og øge bevidstheden blandt forbrugerne

| d) | vurdering af, hvilke kategorier af varer der er bedst egnet til at blive udstyret med en brugsmåler, på grundlag af en analyse af omkostninger/miljøeffektivitet, med det formål at forbedre forbrugeroplysningen og produktvedligeholdelsen, tilskynde til langvarig brug af produkter ved hjælp af lettere genbrug og fremme genbrug- og genbrugsforretningsmodeller |
| --- | --- |

d)

vurdering af, hvilke kategorier af varer der er bedst egnet til at blive udstyret med en brugsmåler, på grundlag af en analyse af omkostninger/miljøeffektivitet, med det formål at forbedre forbrugeroplysningen og produktvedligeholdelsen, tilskynde til langvarig brug af produkter ved hjælp af lettere genbrug og fremme genbrug- og genbrugsforretningsmodeller

| e) | i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771 vurdering af, hvordan man kan bringe varigheden af de lovpligtige garantier mere i overensstemmelse med den forventede levetid for en produktkategori, samt hvordan en udvidelse af den omvendte bevisbyrde for manglende overholdelse vil øge forbrugernes og virksomhedernes mulighed for at træffe bæredygtige valg; opfordrer til, at denne konsekvensanalyse tager højde for de mulige virkninger af sådanne potentielle forlængelser på priserne, produkternes forventede levetid, de handelsmæssige garantisystemer og uafhængige reparationstjenester |
| --- | --- |

e)

i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771 vurdering af, hvordan man kan bringe varigheden af de lovpligtige garantier mere i overensstemmelse med den forventede levetid for en produktkategori, samt hvordan en udvidelse af den omvendte bevisbyrde for manglende overholdelse vil øge forbrugernes og virksomhedernes mulighed for at træffe bæredygtige valg; opfordrer til, at denne konsekvensanalyse tager højde for de mulige virkninger af sådanne potentielle forlængelser på priserne, produkternes forventede levetid, de handelsmæssige garantisystemer og uafhængige reparationstjenester

| f) | i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771 undersøgelse af, om det er muligt at styrke sælgernes stilling i forhold til producenterne ved at indføre en fælles ansvarsordning for sælgere og producenter under den lovpligtige garantiordning |
| --- | --- |

f)

i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771 undersøgelse af, om det er muligt at styrke sælgernes stilling i forhold til producenterne ved at indføre en fælles ansvarsordning for sælgere og producenter under den lovpligtige garantiordning

| g) | afhjælpning af for tidlig forældelse af produkter ved at overveje at supplere den liste, der er indeholdt i bilag I til direktiv 2005/29/EF, og som effektivt forkorter et produkts levetid med henblik på at øge dets udskiftningsrate og unødigt begrænse mulighederne for reparation af produkter, herunder software; understreger, at disse praksis bør defineres klart på grundlag af en fælles målsætning og en fælles definition, idet der tages hensyn til alle involverede interessenters vurdering, såsom forskningsinstitutioner og forbruger-, erhvervs- og miljøorganisationer; |
| --- | --- |

g)

afhjælpning af for tidlig forældelse af produkter ved at overveje at supplere den liste, der er indeholdt i bilag I til direktiv 2005/29/EF, og som effektivt forkorter et produkts levetid med henblik på at øge dets udskiftningsrate og unødigt begrænse mulighederne for reparation af produkter, herunder software; understreger, at disse praksis bør defineres klart på grundlag af en fælles målsætning og en fælles definition, idet der tages hensyn til alle involverede interessenters vurdering, såsom forskningsinstitutioner og forbruger-, erhvervs- og miljøorganisationer;

| 7. | understreger, at varer med digitale elementer kræver særlig opmærksomhed, og at følgende elementer bør tages i betragtning i forbindelse med den revision af direktiv (EU) 2019/771, der skal gennemføres senest i 2024:






  a) | der skal foretages korrigerende opdateringer — dvs. opdateringer af sikkerhed og overensstemmelse — i hele udstyrets anslåede levetid afhængigt af produktkategori |
| --- | --- | --- |

7.

a)

der skal foretages korrigerende opdateringer — dvs. opdateringer af sikkerhed og overensstemmelse — i hele udstyrets anslåede levetid afhængigt af produktkategori

| b) | de korrigerende opdateringer bør holdes adskilt fra evolutive opdateringer, som skal være reversible, og ingen opdatering må på nogen måde forringe varernes ydeevne eller reaktionsevne |
| --- | --- |

b)

de korrigerende opdateringer bør holdes adskilt fra evolutive opdateringer, som skal være reversible, og ingen opdatering må på nogen måde forringe varernes ydeevne eller reaktionsevne

| c) | på købstidspunktet skal sælgeren informere forbrugerne om den periode, hvor der kan forventes opdateringer af den software, der leveres ved købet af varerne, på en måde, der er forenelig med innovation og eventuel fremtidig markedsudvikling, samt om deres særlige karakteristika og indvirkning på udstyrets ydeevne for at sikre varernes fortsatte overensstemmelse og sikkerhed; |
| --- | --- |

c)

på købstidspunktet skal sælgeren informere forbrugerne om den periode, hvor der kan forventes opdateringer af den software, der leveres ved købet af varerne, på en måde, der er forenelig med innovation og eventuel fremtidig markedsudvikling, samt om deres særlige karakteristika og indvirkning på udstyrets ydeevne for at sikre varernes fortsatte overensstemmelse og sikkerhed;

| 8. | understreger behovet for enkle og effektive retsmidler, der kan fuldbyrdes for forbrugere og virksomheder; påpeger at forbrugere i hele EU bør informeres om deres rettigheder og retsmidler; opfordrer til finansiering inden for rammerne af programmet for det indre marked under den flerårige finansielle ramme (FFR) af foranstaltninger til afhjælpning af manglen på oplysninger og til at yde forbruger-, erhvervs- og miljøsammenslutninger støtte til deres initiativer; mener, at medlemsstaterne bør gennemføre oplysningskampagner for at øge forbrugerbeskyttelsen og -tilliden, navnlig blandt sårbare grupper, og opfordrer Kommissionen til at give forbrugerne tilstrækkelige oplysninger om deres rettigheder gennem den fælles digitale portal; fremhæver, at SMV'er, mikrovirksomheder og selvstændige erhvervsdrivende har behov for særlig støtte, herunder økonomisk støtte, for at forstå og opfylde deres retlige forpligtelser på forbrugerbeskyttelsesområdet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at mange af de produkter, der markedsføres på det indre marked, navnlig produkter, der sælges på onlinemarkedspladser og importeres fra lande uden for EU, ikke overholder EU-lovgivningen om produktsikkerhed og bæredygtighedskrav; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til omgående at træffe foranstaltninger for at sikre lige konkurrencevilkår for EU-virksomheder med internationale konkurrenter og sørge for, at forbrugerne får sikre og bæredygtige produkter gennem bedre markedsovervågning og tilsvarende toldkontrolstandarder i hele EU for både traditionelle virksomheder og onlinevirksomheder; minder om, at de myndigheder, der overvåger markederne, for at kunne udføre denne opgave, skal have passende økonomiske, tekniske og personalemæssige ressourcer samt oplysninger til rådighed i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/1020, og opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres behov og Kommissionen til at sørge for, at forordningen gennemføres korrekt; understreger, at interaktionen mellem RAPEX-systemet og onlinemarkedspladser og -platforme bør styrkes betydeligt; |
| --- | --- |

9.

Lettere adgang til reparationer

| 10. | opfordrer til, at følgende oplysninger om tilgængeligheden af reservedele, softwareopdateringer og reparationsmuligheder for et produkt stilles til rådighed på en klar og let læselig måde på købstidspunktet: forventet rådighedsperiode fra købsdatoen, gennemsnitlig pris på reservedele på købstidspunktet, anbefalede omtrentlige leverings- og reparationstider og oplysninger om reparations- og vedligeholdelsestjenester, hvor det er relevant; anmoder endvidere om, at disse oplysninger gives i produktdokumentationen sammen med en sammenfatning af de hyppigst forekommende fejl og oplysninger om, hvordan de skal repareres; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at etablere en »forbrugerret til reparation« med henblik på at gøre reparationer systematiske, omkostningseffektive og attraktive under hensyntagen til de forskellige produktkategoriers særlige karakteristika i tråd med de foranstaltninger, der allerede er truffet for flere husholdningsapparater i henhold til direktivet om miljøvenligt design:






  a) | ved at give aktørerne i reparationsindustrien, herunder uafhængige reparatører, og forbrugerne gratis adgang til de nødvendige reparations- og vedligeholdelsesinformationer, herunder de oplysninger om diagnoseværktøjer, reservedele, software og opdateringer, der er nødvendige for at udføre reparationer og vedligeholdelse, under hensyntagen til kravene om forbrugersikkerhed, jf. dog direktiv (EU) 2016/943 |
| --- | --- | --- |

11.

a)

ved at give aktørerne i reparationsindustrien, herunder uafhængige reparatører, og forbrugerne gratis adgang til de nødvendige reparations- og vedligeholdelsesinformationer, herunder de oplysninger om diagnoseværktøjer, reservedele, software og opdateringer, der er nødvendige for at udføre reparationer og vedligeholdelse, under hensyntagen til kravene om forbrugersikkerhed, jf. dog direktiv (EU) 2016/943

| b) | ved at fremme standardiseringen af reservedele med henblik på interoperabilitet og innovation, samtidig med at produktsikkerhedskrav respekteres |
| --- | --- |

b)

ved at fremme standardiseringen af reservedele med henblik på interoperabilitet og innovation, samtidig med at produktsikkerhedskrav respekteres

| c) | ved at fastsætte en obligatorisk minimumsperiode for levering af reservedele, der afspejler produktets anslåede levetid, efter at den sidste enhed er blevet bragt i omsætning, samt rimelige maksimale leveringstider afhængigt af produktkategori i overensstemmelse med gennemførelsesforordningerne om miljøvenligt design, der blev vedtaget den 1. oktober 2019, og som bør udvides til at omfatte en bredere vifte af produkter |
| --- | --- |

c)

ved at fastsætte en obligatorisk minimumsperiode for levering af reservedele, der afspejler produktets anslåede levetid, efter at den sidste enhed er blevet bragt i omsætning, samt rimelige maksimale leveringstider afhængigt af produktkategori i overensstemmelse med gennemførelsesforordningerne om miljøvenligt design, der blev vedtaget den 1. oktober 2019, og som bør udvides til at omfatte en bredere vifte af produkter

| d) | ved at sikre, at prisen på en reservedel er rimelig og dermed omkostningseffektiv i forhold til prisen på hele produktet, og at uafhængige og autoriserede reparatører samt forbrugere har adgang til de nødvendige reservedele uden urimelige hindringer |
| --- | --- |

d)

ved at sikre, at prisen på en reservedel er rimelig og dermed omkostningseffektiv i forhold til prisen på hele produktet, og at uafhængige og autoriserede reparatører samt forbrugere har adgang til de nødvendige reservedele uden urimelige hindringer

| e) | ved at tilskynde til reparation frem for udskiftning ved at forlænge garantierne eller nulstille garantiperioder for forbrugere, der vælger denne mulighed, i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771 og i lyset af en omkostningseffektivitetsanalyse for både forbrugere og virksomheder, og ved at sikre, at sælgerne altid informerer forbrugerne om muligheden for reparation og dermed forbundne garantirettigheder |
| --- | --- |

e)

ved at tilskynde til reparation frem for udskiftning ved at forlænge garantierne eller nulstille garantiperioder for forbrugere, der vælger denne mulighed, i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771 og i lyset af en omkostningseffektivitetsanalyse for både forbrugere og virksomheder, og ved at sikre, at sælgerne altid informerer forbrugerne om muligheden for reparation og dermed forbundne garantirettigheder

| f) | ved at vurdere, hvordan reparationer kan fremmes, ved på EU-plan at sikre en juridisk garanti for de dele, der erstattes af en professionel reparatør, når varer ikke længere er dækket af en lovpligtig eller handelsmæssig garanti, i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771 |
| --- | --- |

f)

ved at vurdere, hvordan reparationer kan fremmes, ved på EU-plan at sikre en juridisk garanti for de dele, der erstattes af en professionel reparatør, når varer ikke længere er dækket af en lovpligtig eller handelsmæssig garanti, i forbindelse med forberedelsen af revisionen af direktiv (EU) 2019/771

| g) | ved at tilskynde medlemsstaterne til at skabe incitamenter såsom en »håndværkerbonus«, der fremmer reparationer især efter udløbet af den lovpligtige garanti for forbrugere, der foretager visse reparationer via autoriserede/uafhængige reparatører; |
| --- | --- |

g)

ved at tilskynde medlemsstaterne til at skabe incitamenter såsom en »håndværkerbonus«, der fremmer reparationer især efter udløbet af den lovpligtige garanti for forbrugere, der foretager visse reparationer via autoriserede/uafhængige reparatører;

En samlet strategi til fremme af en genbrugskultur

| 12. | glæder sig over, at Kommissionen overvejer bindende foranstaltninger til forebyggelse af, at usolgte varer eller ikke-fordærvelige varer i funktionsdygtig stand destrueres, således at de i stedet kan genbruges, og kvantificerede mål for genanvendelse, herunder gennem indførelse af pantordninger i overensstemmelse med rammedirektivet om affald og direktivet om emballage og emballageaffald; understreger, at der bør gives prioriteret adgang til affaldsområder til nye bæredygtige forretningsmodeller, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at fremme bæredygtig affaldshåndtering; understreger behovet for en strategi til vurdering og håndtering af de retlige hindringer for reparation, videresalg, genbrug og donation for at sikre en mere effektiv og bæredygtig anvendelse af ressourcer samt for at styrke det indre marked for sekundære råstoffer, uden at dette berører bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1013/2006 om overførsel af affald, herunder gennem øget standardisering; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger vigtigheden af at styrke forretningsmodeller for cirkulær økonomi og bæredygtige forretningsmodeller for at minimere ødelæggelse af produkter og fremme reparation og genbrug; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til brugen af sådanne modeller og samtidig sikre, at de er omkostningseffektive og attraktive, og sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, og til at tilskynde medlemsstaterne til at øge bevidstheden om disse modeller gennem oplysningskampagner og uddannelse for både forbrugere og virksomheder; understreger betydningen af F&U-investeringer på dette område; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at der findes praksisser, som er vedtaget af virksomheder for at modvirke reparation, som udgør en begrænsning af retten til reparation og påvirker forbrugernes muligheder for reparation; opfordrer til en tilgang, der både sikrer håndhævelsen af intellektuel ejendomsret og sikrer effektiv støtte til uafhængige reparatører, for at fremme forbrugervalg og opnå et overordnet, bæredygtigt indre marked; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger behovet for at skabe incitamenter for forbrugerne til at købe brugte genstande; understreger, at overførsel af garantier i tilfælde af videresalg af et produkt, der stadig er omfattet af en garanti, kunne øge forbrugernes tillid til dette marked; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at undersøge, i hvilket omfang den første købers garanti kan overføres til andre købere i tilfælde af efterfølgende salg, navnlig i forbindelse med et digitalt produktpas; opfordrer endvidere til en vurdering af behovet for at revidere undtagelsesklausulen for brugte produkter under den lovpligtige garantiordning, der er fastsat i direktiv (EU) 2019/771, i forbindelse med revisionen af direktivet i forlængelse af en konsekvensanalyse af de mulige virkninger for forretningsmodeller baseret på brugte genstande og genanvendelse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til klare definitioner af istandsatte og renoverede varer og til, at der indføres et bredt frivilligt system med udvidede handelsmæssige garantier for sådanne varer, der skal fremmes for at supplere de oprindelige lovpligtige garantier og forhindre, at forbrugerne udsættes for uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at fuldførelsen af det indre marked for tjenesteydelser på afgørende vis vil bidrage til overgangen til et mere bæredygtigt indre marked; opfordrer Kommissionen til at tage yderligere skridt i retning af et velfungerende indre marked for tjenesteydelser og til effektivt at øge bestræbelserne på at styrke håndhævelsen af den gældende lovgivning; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fremhæver servicesektorens rolle i at øge tilgængeligheden af reparationer og andre nye forretningsmodeller; glæder sig navnlig over udviklingen af forretningsmodeller, hvor forbruget kobles fra det materielle ejerskab, og hvor det er produktets funktion, der sælges, og kræver en solid vurdering af funktionalitetsøkonomiens indvirkning og potentielle boomerangeffekter, både hvad angår konsekvenserne for forbrugerne og deres økonomiske interesser, men også den miljømæssige virkning af sådanne modeller; understreger, at udviklingen af internetbaserede tjenester, nye former for markedsføring (leje, leasing, »product-as-service« osv.) og adgang til reparationsfaciliteter kan bidrage til at forlænge produktets levetid og øge forbrugernes bevidsthed og tillid til sådanne produkter; opfordrer Kommissionen til at fremme udviklingen af disse nye forretningsmodeller gennem målrettet økonomisk støtte under programmet for det indre marked og andre relevante FFR-programmer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til udvikling af nationale kampagner og relevante mekanismer for at tilskynde forbrugerne til at forlænge produkternes levetid ved hjælp af reparation og brug af brugte genstande og til at øge bevidstheden om merværdien af bæredygtige innovative teknologier; anmoder Kommissionen og de nationale myndigheder om at bistå og støtte de kompetente myndigheder på nationalt og lokalt plan samt virksomheder og sammenslutninger både teknisk og økonomisk under FFR-programmet for det indre marked, når den gennemfører sådanne oplysningskampagner; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer alle virksomheder og organisationer til at lade sig registrere i EU's ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) med henblik på at forbedre deres miljøpræstation; ser frem til den kommende revision af direktivet om ikkefinansiel rapportering, som bør forbedre tilgængeligheden af oplysninger om virksomheders miljøpræstation betydeligt; |
| --- | --- |

20.

En digital strategi for et bæredygtigt marked

| 21. | glæder sig over meddelelsen om et fælles europæisk dataområde for intelligente cirkulære anvendelsesområder og Kommissionens ambition om at udvikle et digitalt »produktpas« for at forbedre sporbarheden og adgangen til oplysninger om produktionsbetingelserne for et produkt, holdbarhed, sammensætning, genbrug, reparation, demonteringsmuligheder og håndtering ved afslutningen af dets levetid under hensyntagen til proportionalitetsprincippet og virksomhedernes omkostninger og under særlig hensyntagen til SMV'ernes, mikrovirksomhedernes og de selvstændiges behov; opfordrer til, at disse værktøjer udvikles i tæt samarbejde med industrien og de relevante interessenter; |
| --- | --- |

21.

| 22. | noterer sig de digitale teknologiers bidrag til innovation og en mere cirkulær økonomi; anmoder Kommissionen om at udvikle standarder og protokoller for adgang til og brug af interoperable data til effektivt at dele data mellem virksomheder, investorer og myndigheder og åbne mulighed for nye datadrevne cirkulære forretningsmuligheder; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at øge finansieringen til forskning og innovation inden for bæredygtige teknologier i den nye FFR; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at den digitale sektor og onlineforbrug har et miljøaftryk, både hvad angår produktion af varer og levering af tjenester, og opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan et EU-indeks for digital bæredygtighed baseret på en analyse af produkters livscyklus ville kunne fremme en generel udbredelse af bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug af digitale teknologier; påpeger, at praksis med henblik på at reducere en sådan miljøpåvirkning, såsom reduktion af emballage og udvikling af mere bæredygtig emballage, bør være en del af en strategi for et bæredygtigt indre marked; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tilføjer, at man bør være opmærksom på de potentielle miljøfodaftryk af unødvendige data, såsom ubenyttede applikationer, filer, videoer, fotos og spamemails; opfordrer Kommissionen til at vurdere indvirkningen af digitale praksis og infrastrukturer med hensyn til deres kulstof- og miljøaftryk samt deres indvirkning på forbrugernes praksis og til at overveje passende foranstaltninger til at reducere den; |
| --- | --- |

24.

| 25. | insisterer på, at Kommissionen tager højde for Parlamentets beslutninger om udviklingen af en universaloplader for at nedbringe produktionsmængden og mængden af elektronisk affald; |
| --- | --- |

25.

Den nødvendige omstilling af offentlige forvaltninger

| 26. | er af den opfattelse, at offentlige udbud bør være centrale i EU's økonomiske genopretningsplan i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt ved at støtte den private sektors innovationsindsats og digitaliseringsprocessen i forbindelse med offentlige udbud og skabe de rette incitamenter til at fremme en bæredygtig produktion og et bæredygtigt forbrug; opfordrer til, at der gives prioritet til at stimulere efterspørgslen efter miljøvenlige varer og tjenester med et mindre miljøaftryk og fremme sociale og miljømæssige kriterier; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger behovet for at sikre udbredelsen af miljømæssige, sociale og innovative offentlige udbud i omstillingen til en bæredygtig og klimaneutral økonomi ved at indføre bæredygtighedskriterier og -mål i offentlige udbud; minder i denne forbindelse om Kommissionens forpligtelse til at træffe foranstaltninger gennem sektorspecifikke foranstaltninger og vejledning om grønne offentlige udbud, samtidig med at den nuværende lovgivning om offentlige udbud opretholdes, og opfordrer Kommissionen til at være ambitiøs med hensyn til at gøre bæredygtige kriterier i forbindelse med offentlige udbud til standardvalget; understreger betydningen af at støtte brugte, genanvendte, genbrugte og istandsatte produkter og softwareprogrammer med lavt energiforbrug ved at fastsætte mål for offentlige udbud; understreger de potentielle fordele ved et instrument til screening af offentlige udbuds bæredygtighed for at sikre, at de er forenelige med EU's klimaforpligtelser, og bekæmpe »grønvaskning«; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver den rolle, som grønne og sociale udbud kan spille med hensyn til at afkorte forsyningskæderne, mindske afhængigheden af tredjelande og fremme bæredygtighed i nøglesektorer som f.eks. dem, der producerer lægemidler, energi og fødevarer; opfordrer til, at der sikres reel gensidighed i offentlige udbud med tredjelande, og at der sikres tilstrækkelig adgang til offentlige udbud for SMV'er samt socialøkonomiske virksomheder ved bl.a. at indføre præferencekriterier; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af de eksisterende EU-ordninger til at sikre bæredygtige udbud og anmoder Kommissionen om i denne forbindelse at forbedre sine retningslinjer og gå foran med et godt eksempel ved at offentliggøre mål og statistikker om miljøpåvirkningen af deres indkøb; opfordrer endvidere til, at EU's institutioner og medlemsstaterne forpligtes til at rapportere om deres bæredygtige offentlige udbud, uden at der skabes en urimelig administrativ byrde og samtidig med, at nærhedsprincippet respekteres; |
| --- | --- |

29.

Ansvarlig markedsføring og reklame

| 30. | påpeger, at forbrugerne konfronteres med vildledende påstande om produkters og tjenesters miljømæssige egenskaber, både online og offline; anbefaler derfor, at der gennemføres en effektiv overvågning af miljøanprisningerne fra producenter og distributører, inden et produkt eller en tjeneste bringes i omsætning på markedet, og at det nyligt ændrede direktiv 2005/29/EF håndhæves gennem proaktive foranstaltninger for at bekæmpe vildledende praksis; opfordrer Kommissionen til at udvikle opdaterede retningslinjer med henblik på en ensartet gennemførelse af dette direktiv med hensyn til miljøanprisninger og til at yde vejledning i forbindelse med markedsovervågningsaktiviteter; |
| --- | --- |

30.

| 31. | anmoder om, at der udarbejdes klare retningslinjer og standarder for grønne anprisninger og forpligtelser, som omsættes i styrkede miljømærkecertificeringer, og glæder sig over det bebudede lovforslag om underbyggelse af grønne anprisninger; anbefaler, at man vurderer det mulige behov for at oprette et offentligt europæisk register over godkendte og forbudte miljøanprisninger samt de betingelser og skridt, der skal tages for at gøre krav gældende; tilføjer, at tilvejebringelse af gennemsigtige, ansvarlige og præcise oplysninger vil øge forbrugernes tillid til produkter og markeder, hvilket i sidste ende vil føre til et mere bæredygtigt forbrug; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at reklamer har indflydelse på forbrugsniveauer og forbrugsmønstre og bør tilskynde til bæredygtige forretnings- og forbrugervalg; understreger vigtigheden af ansvarlig reklame, der respekterer offentlige standarder for miljø og forbrugersundhed; understreger, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme, der tackler vildledende reklame, kan styrke forbrugerbeskyttelsen, navnlig for visse kategorier af forbrugere, der betragtes som sårbare, og tilskynde til bæredygtig produktion og forbrug; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(2)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64.

(3)  EUT L 136 af 22.5.2019, s. 28.

(4)  EUT L 169 af 25.6.2019, s. 1.

(5)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 60.

(6)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 146.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(9)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 60.

(10)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 60, betragtning S.

(11)  Særlig Eurobarometer-rapport nr. 503 af december 2019 med titlen »Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives« (holdninger til digitaliseringens indvirkning på dagligdagen).

(12)  Undersøgelse foretaget på Kommissionens vegne i december 2015 med titlen »Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU« (forbrugermarkedsundersøgelse om funktionen af retlige og handelsmæssige garantier for forbrugerne i EU).

(13)  Flash Eurobarometer-rapport nr. 388 fra juni 2014 med titlen »Attitudes of Europeans towards waste management and resource efficiency« (europæernes holdninger til affaldshåndtering og ressourceeffektivitet).

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/19

---

P9_TA(2020)0319

Håndtering af produktsikkerhed i det indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om håndtering af produktsikkerhed i det indre marked (2019/2190(INI))

(2021/C 425/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/515 af 19. marts 2019 om gensidig anerkendelse af varer, der lovligt markedsføres i en anden medlemsstat, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 764/2008 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/515 af 19. marts 2019 om gensidig anerkendelse af varer, der lovligt markedsføres i en anden medlemsstat, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 764/2008 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1020 af 20. juni 2019 om markedsovervågning og produktoverensstemmelse og om ændring af direktiv 2004/42/EF og forordning (EF) nr. 765/2008 og (EU) nr. 305/2011 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1020 af 20. juni 2019 om markedsovervågning og produktoverensstemmelse og om ændring af direktiv 2004/42/EF og forordning (EF) nr. 765/2008 og (EU) nr. 305/2011 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed) og om cybersikkerhedscertificering af informations- og kommunikationsteknologi og om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om cybersikkerhed) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed) og om cybersikkerhedscertificering af informations- og kommunikationsteknologi og om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om cybersikkerhed) (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2020 om automatiserede beslutningsprocesser: sikring af forbrugerbeskyttelse og fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2020 om automatiserede beslutningsprocesser: sikring af forbrugerbeskyttelse og fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om en omfattende europæisk industripolitik om kunstig intelligens og robotteknologi (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om en omfattende europæisk industripolitik om kunstig intelligens og robotteknologi (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2018 om blockchain: en fremadskuende handelspolitik (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2018 om blockchain: en fremadskuende handelspolitik (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2018 om pakken for det indre marked (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2018 om pakken for det indre marked (11),

| — | der henviser til sin interimsbetænkning af 14. november 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin interimsbetænkning af 14. november 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2018 om distributed ledger-teknologier og blockchains: opbygning af tillid via mellemledsafvikling (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2018 om distributed ledger-teknologier og blockchains: opbygning af tillid via mellemledsafvikling (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om europæiske standarder til det 21. århundrede (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om europæiske standarder til det 21. århundrede (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om længere levetid for produkter: fordele for forbrugere og virksomheder (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om længere levetid for produkter: fordele for forbrugere og virksomheder (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (16),

| — | der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. april 2014 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) nr. .../2014 om forbrugerproduktsikkerhed og om ophævelse af Rådets direktiv 87/357/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. april 2014 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) nr. .../2014 om forbrugerproduktsikkerhed og om ophævelse af Rådets direktiv 87/357/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (17),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsprogram for 2020 »En mere ambitiøs Union« (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsprogram for 2020 »En mere ambitiøs Union« (COM(2020)0037),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en langsigtet handlingsplan for bedre gennemførelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en langsigtet handlingsplan for bedre gennemførelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked (COM(2020)0094),

| — | der henviser til de »Etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens« fra Kommissionens Ekspertgruppe på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens, offentliggjort den 8. april 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til de »Etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens« fra Kommissionens Ekspertgruppe på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens, offentliggjort den 8. april 2019,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. april 2019 om opbygning af tillid til menneskecentreret kunstig intelligens (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. april 2019 om opbygning af tillid til menneskecentreret kunstig intelligens (COM(2019)0168),

| — | der henviser til rapporten med titlen »Policy and investment recommendations for trustworthy artificial intelligence« (Politiske og investeringsmæssige henstillinger vedrørende pålidelig kunstig intelligens) fra Kommissionens Ekspertgruppe på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens, offentliggjort den 26. juni 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten med titlen »Policy and investment recommendations for trustworthy artificial intelligence« (Politiske og investeringsmæssige henstillinger vedrørende pålidelig kunstig intelligens) fra Kommissionens Ekspertgruppe på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens, offentliggjort den 26. juni 2019,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0207/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0207/2020),

| A. | der henviser til, at det indre marked for varer er en af EU's vigtigste økonomiske hjørnesten, og at handel med varer i øjeblikket skaber omkring en fjerdedel af EU's BNP og tegner sig for tre fjerdedele af handelen inden for EU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det indre marked for varer er en af EU's vigtigste økonomiske hjørnesten, og at handel med varer i øjeblikket skaber omkring en fjerdedel af EU's BNP og tegner sig for tre fjerdedele af handelen inden for EU;

| B. | der henviser til, at direktivet om produktsikkerhed i almindelighed (direktiv 2001/95/EF, produktsikkerhedsdirektivet) blev vedtaget i 2001, og til, at forbrugernes indkøbsvaner har ændret sig som følge af væksten i e-handelen; der henviser til, at et tidligere forsøg på at gennemføre en reform af produktsikkerhedsdirektivet, som Kommissionen fremlagde i 2013, ikke lykkedes; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at direktivet om produktsikkerhed i almindelighed (direktiv 2001/95/EF, produktsikkerhedsdirektivet) blev vedtaget i 2001, og til, at forbrugernes indkøbsvaner har ændret sig som følge af væksten i e-handelen; der henviser til, at et tidligere forsøg på at gennemføre en reform af produktsikkerhedsdirektivet, som Kommissionen fremlagde i 2013, ikke lykkedes;

| C. | der henviser til, at det er uacceptabelt, at EU's forbrugere udsættes for produkter, som ikke er i overensstemmelse med EU's sikkerhedskrav eller på anden vis er ulovlige, idet der er problematiske forhold spændende fra anvendelse af farlige kemikalier i produkter til usikker software og andre sikkerhedsfarer; der henviser til, at der er behov for en horisontal lovgivningsramme, der kan fungere som et sikkerhedsnet og forbedre forbrugerbeskyttelsen med det formål at opnå et højt beskyttelsesniveau for forbrugernes sundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er uacceptabelt, at EU's forbrugere udsættes for produkter, som ikke er i overensstemmelse med EU's sikkerhedskrav eller på anden vis er ulovlige, idet der er problematiske forhold spændende fra anvendelse af farlige kemikalier i produkter til usikker software og andre sikkerhedsfarer; der henviser til, at der er behov for en horisontal lovgivningsramme, der kan fungere som et sikkerhedsnet og forbedre forbrugerbeskyttelsen med det formål at opnå et højt beskyttelsesniveau for forbrugernes sundhed og sikkerhed;

| D. | der henviser til, at varehandelen på det indre marked er knyttet til dynamikken i den globale varehandel og effektiviteten i forsyningskæderne; der henviser til, at det derfor er vigtigt at sikre, at EU's ydre grænser udrustes yderligere med mere effektive og harmoniserede redskaber til at opdage usikre produkter fra tredjelande og forhindre, at de bringes i omsætning på det indre marked, til gavn for de virksomheder, der overholder reglerne, og for på korrekt og effektiv vis at beskytte forbrugernes rettigheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at varehandelen på det indre marked er knyttet til dynamikken i den globale varehandel og effektiviteten i forsyningskæderne; der henviser til, at det derfor er vigtigt at sikre, at EU's ydre grænser udrustes yderligere med mere effektive og harmoniserede redskaber til at opdage usikre produkter fra tredjelande og forhindre, at de bringes i omsætning på det indre marked, til gavn for de virksomheder, der overholder reglerne, og for på korrekt og effektiv vis at beskytte forbrugernes rettigheder;

| E. | der henviser til, at de kompetente myndigheder bør tage behørigt hensyn til forsigtighedsprincippet, når de træffer foranstaltninger for at sikre forbrugernes sikkerhed, navnlig med hensyn til produkter, som har nye digitale teknologier indlejret i sig, og som kan være farlige; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de kompetente myndigheder bør tage behørigt hensyn til forsigtighedsprincippet, når de træffer foranstaltninger for at sikre forbrugernes sikkerhed, navnlig med hensyn til produkter, som har nye digitale teknologier indlejret i sig, og som kan være farlige;

| F. | der henviser til, at fremspirende teknologier forandrer produkters egenskaber og er nødt til at blive håndteret på en sådan måde, at forbrugerbeskyttelsen og retssikkerheden er sikret, uden at det er til hinder for innovation; der henviser til, at Kommissionens rapport om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar, baner vejen for at opnå dette; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at fremspirende teknologier forandrer produkters egenskaber og er nødt til at blive håndteret på en sådan måde, at forbrugerbeskyttelsen og retssikkerheden er sikret, uden at det er til hinder for innovation; der henviser til, at Kommissionens rapport om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar, baner vejen for at opnå dette;

| G. | der henviser til, at antallet af farlige produkter, der anmeldes via den europæiske sikkerhedsportal Safety Gate (Rapex), fortsat er meget højt, og at det samme gælder for salget af farlige produkter og produkter, der ikke overholder de gældende regler, og der henviser til, at overholdelse af EU's regelsæt, navnlig produktsikkerhedsreglerne, også under fremstillingsprocessen, bidrager til produkternes sikkerhed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at antallet af farlige produkter, der anmeldes via den europæiske sikkerhedsportal Safety Gate (Rapex), fortsat er meget højt, og at det samme gælder for salget af farlige produkter og produkter, der ikke overholder de gældende regler, og der henviser til, at overholdelse af EU's regelsæt, navnlig produktsikkerhedsreglerne, også under fremstillingsprocessen, bidrager til produkternes sikkerhed;

| H. | der henviser til, at produktsikkerhed gennem design og som standard er grundlæggende, fordi sikkerhed i designfasen kan forbedre sikkerheden ved produkter på markedet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at produktsikkerhed gennem design og som standard er grundlæggende, fordi sikkerhed i designfasen kan forbedre sikkerheden ved produkter på markedet;

| I. | der henviser til, at EU's markedsovervågningssystem hovedsagelig fokuserer på økonomiske aktører, der er til stede i det indre marked, og der henviser til, at udviklingen inden for e-handel resulterer i, at et stort antal produkter fra tredjelande markedsføres direkte; der henviser til, at mange af disse produkter imidlertid ikke overholder EU's sikkerhedskrav og derfor risikerer at skade forbrugerne, som ofte ikke er klar over sådanne farer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's markedsovervågningssystem hovedsagelig fokuserer på økonomiske aktører, der er til stede i det indre marked, og der henviser til, at udviklingen inden for e-handel resulterer i, at et stort antal produkter fra tredjelande markedsføres direkte; der henviser til, at mange af disse produkter imidlertid ikke overholder EU's sikkerhedskrav og derfor risikerer at skade forbrugerne, som ofte ikke er klar over sådanne farer;

| J. | der henviser til, at forbrugerbeskyttelsesniveauet ikke bør afhænge af, om en forbruger handler online eller i en fysisk forretning, og der henviser til, at frivillige initiativer, der er indført af visse digitale platforme og onlinemarkedspladser, bør fremmes yderligere; der henviser til, at der stadig er behov for andre tiltag for at beskytte forbrugerne tilstrækkeligt, eftersom mange produkter, der sælges på onlinemarkedspladser, ikke er i overensstemmelse med EU's sikkerhedsregler, og til, at der derfor er behov for en mere omfattende lovgivningsmæssig ramme for at sikre platformes ansvar, herunder erstatningsansvar; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forbrugerbeskyttelsesniveauet ikke bør afhænge af, om en forbruger handler online eller i en fysisk forretning, og der henviser til, at frivillige initiativer, der er indført af visse digitale platforme og onlinemarkedspladser, bør fremmes yderligere; der henviser til, at der stadig er behov for andre tiltag for at beskytte forbrugerne tilstrækkeligt, eftersom mange produkter, der sælges på onlinemarkedspladser, ikke er i overensstemmelse med EU's sikkerhedsregler, og til, at der derfor er behov for en mere omfattende lovgivningsmæssig ramme for at sikre platformes ansvar, herunder erstatningsansvar;

| K. | der henviser til, at produkters sporbarhed i forsyningskæden er afgørende for at forbedre sikkerheden og beskytte forbrugerne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at produkters sporbarhed i forsyningskæden er afgørende for at forbedre sikkerheden og beskytte forbrugerne;

| L. | der henviser til, at et stort antal forfalskede varer i EU er blevet anmeldt som værende farlige og har udgjort en alvorlig risiko for forbrugernes helbred og sikkerhed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et stort antal forfalskede varer i EU er blevet anmeldt som værende farlige og har udgjort en alvorlig risiko for forbrugernes helbred og sikkerhed;

| 1. | understreger, at covid-19-krisen har vist, at det er af altafgørende betydning for beskyttelsen af borgerne i EU, at der er den største sikkerhed ved alle produkter, der er nødvendige for at klare såvel denne nødsituation som enhver krise, der måtte udfordre EU i fremtiden, navnlig medicinsk udstyr og værnemidler, produkter, der sælges online og offline, og produkter fra lande uden for EU; understreger med det for øje behovet for, at onlineplatforme og onlinemarkedspladser træffer proaktive foranstaltninger med henblik på at håndtere vildledende praksisser og misinformation vedrørende produkter, der sælges online; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på medicinsk udstyrs sikkerhed, når der indkøbes forsyninger af kriseudstyr; bemærker, at produkter baseret på kunstig intelligens, tingenes internet eller robotteknologi kan tilbyde løsninger, der kan bidrage til at bekæmpe nuværende og fremtidige kriser, som måske vil underminere EU's strategiske position; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres koordinerede foranstaltninger inden for rammerne af produktsikkerhedslovgivningen og relevante netværk; |
| --- | --- |

1.

Sikkerhed ved alle produkter

| 2. | glæder sig over forordning (EU) 2019/1020 om markedsovervågning, men fremhæver, at den med undtagelse af kontrol af varer, der kommer ind på EU-markedet, kun finder anvendelse på produkter, der er omfattet af EU's harmoniseringslovgivning, og det i en situation, hvor omkring en tredjedel af alle produkter, der er i omløb i EU, er ikkeharmoniserede produkter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at opdatere og indføre indbyrdes tilpassede markedstilsynsregler for både harmoniserede og ikkeharmoniserede produkter, der bringes på markedet online og offline, og til at gøre disse regler egnede til deres formål i den digitale tidsalder for at sikre lige vilkår og forbedre produktsikkerheden; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger behovet for at tilpasse produktsikkerhedsreglerne til den nye virkelighed på markederne og den digitale omstilling ved at håndtere nye risici og trusler mod forbrugernes sikkerhed, gøre noget ved de dermed forbundne sikkerhedsmæssige bekymringer hos forbrugerne og beskytte deres rettigheder; opfordrer Kommissionen til at tage fat på udfordringerne i forbindelse med fremspirende teknologier såsom kunstig intelligens, tingenes internet, robotteknologi, 3D-print mm. i forbindelse med dens revision af produktsikkerhedsdirektivet og til at identificere og lukke huller i den eksisterende lovgivning, f.eks. direktivet om maskiner og direktivet om radioudstyr, og i den forbindelse at undgå overlappende lovgivning og sikre en konsekvent tilgang til produktsikkerhed i al sektorspecifik lovgivning, f.eks. legetøjsdirektivet og anden produktspecifik lovgivning, for at opnå det højeste forbrugersikkerhedsniveau og samtidig fjerne potentielle hindringer for udviklingen af disruptive teknologier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at omdefinere termerne »produkt« og »sikkert produkt« i forbindelse med revisionen af produktsikkerhedsdirektivet sammen med en eventuel revision af andre retsakter såsom direktivet om produktansvar, således at de afspejler kompleksiteten i de fremspirende teknologier, herunder produkter med indlejret kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi, stand alone-software og software eller opdateringer, som medfører en væsentlig ændring af produktet, der fører til, at der reelt er tale om nyt produkt; opfordrer indtrængende Kommissionen til at prioritere forbrugerrettigheder og retssikkerhed for forbrugerne i forbindelse med revisionen af produktsikkerhedsdirektivet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er overbevist om, at kunstig intelligens og andre fremspirende teknologier indlejret i produkter kan ændre formålet med produkterne og påvirke deres sikkerhed, efter at de er blevet bragt i omsætning, navnlig som følge af softwareopdateringer eller i tilfælde af selvlærende teknologi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at overveje, hvorvidt tilgangen med det »at bringe i omsætning« som det afgørende tidspunkt, hvor den økonomiske aktør skal garantere produktets sikkerhed, er en tilgang, der stadig er egnet til formålet, og komme ind på, at produktets vedvarende overensstemmelse med den relevante produktsikkerhedslovgivning, også efter installation af softwareopdateringer, kan være bedre egnet til formålet i den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er enig i, at AI-systemer bør være sikre for at være pålidelige, som anført af Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens i dens etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens, anmoder Kommissionen om at tage fuldt hensyn til Ekspertgruppens anbefalinger og er enig i, at forbrugerne skal informeres om sikkerhed ved kunstig intelligens og ved produkter, hvori der er indlejret kunstig intelligens; er overbevist om, at en EU-dækkende tilgang til kunstig intelligens er afgørende for udviklingen af denne teknologi i EU; understreger behovet for en fælles definition, som bør revideres regelmæssigt for at tilpasse den til ny teknologisk udvikling, og behovet for at stille sikkerhedsrelaterede krav til kunstig intelligens for at undgå yderligere opsplitning af det indre marked som følge af forskellig national lovgivning; understreger, at EU er nødt til at gøre noget for at skabe en ramme for investeringer, datainfrastruktur, forskning og fælles etiske normer, der kan øge forbrugernes og virksomhedernes tillid, sikre en mere effektiv og fair form for forbrugerbeskyttelse, skabe retssikkerhed, forbedre EU's økonomiske konkurrenceevne og tilskynde til etablering og udvikling af nystartede virksomheder og andre virksomheder, der udfører og benytter sig af forskning i kunstig intelligens; understreger, at Kommissionen bør vurdere, hvordan kunstig intelligens- og blockchain-teknologi kan anvendes til at forbedre produktsikkerheden gennem f.eks. udvikling af interoperable databaser om skader forårsaget af usikre produkter, der er i omløb på det indre marked; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at systemer med kunstig intelligens, uanset om de står alene eller er indlejrede i et produkt, skaber et væld af muligheder, og at de bør anvende objektive datasæt af høj kvalitet for at være pålidelige og fremme forbrugerbeskyttelsen; glæder sig derfor over Kommissionens meddelelse om opbygning af tillid til menneskecentreret kunstig intelligens, som tager hensyn til de syv centrale krav, der er fastsat i retningslinjerne fra Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens; understreger, at disse retningslinjer også bør overvejes på internationalt plan; påpeger, at Kommissionen bør gennemgå de eksisterende standarder for kunstig intelligens og høre relevante interessenter for at vurdere, hvilke nye standarder der er behov for, at den bør foretage en periodisk vurdering af EU's regelsæt vedrørende kunstig intelligens med henblik på at sikre produktsikkerhed, forbrugerbeskyttelse og databeskyttelse, og at den bør gribe ind på områder, hvor det er nødvendigt for at fremme retssikkerheden og sikre harmonisering af reglerne inden for EU; |
| --- | --- |

7.

Overholdelse af produktsikkerhedsreglerne

| 8. | understreger, at en harmoniseret risikobaseret vurderingsramme udformet efter klare og gennemsigtige kriterier ikke kun vil være effektiv ud fra et administrativt synspunkt, navnlig for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), fordi det vil forhindre uforholdsmæssige byrder, men også med hensyn til at styrke forbrugersikkerheden; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at harmonisere metodologien yderligere og sammen med de relevante interessenter grundigt at vurdere gennemførligheden af risikobaserede vurderingsordninger — som i den forbindelse tilpasses til at blive anvendt på produkter med et højt risikoniveau — og af overensstemmelsesvurderingsmekanismer, hvor sådanne endnu ikke findes, for at garantere sikkerhed gennem design og som standard ved produkter med indlejrede fremspirende teknologier; understreger behovet for at sikre en konsekvent tilgang til håndhævelsen af produktsikkerhedslovgivning og bemærker, at der kan opstå betydelig asymmetri mellem udvikling af produkter med indlejrede fremspirende teknologier og de offentlige myndigheders mulighed for at vurdere dem; understreger derfor, at medlemsstaterne — med støtte fra Kommissionen — bør koordinere deres risikostyringsstrategier for kunstig intelligens i forbindelse med deres nationale markedsovervågningsstrategier for at sikre lige vilkår for alle økonomiske aktører; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er af den mening, at de nuværende huller i den eksisterende lovramme har en negativ indvirkning på EU-forbrugernes rettigheder og de europæiske virksomheders konkurrenceevne, navnlig SMV'ernes og mikrovirksomhedernes; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til princippet om at »tænke småt først« ved vurderingen af virkningen af fremtidig lovgivning, der bør tage behørigt hensyn til behovet for at yde støtte til SMV'er for at mindske den byrde, som disse foranstaltninger kan medføre, og for at sikre et stabilt, forudsigeligt og ordentligt reguleret miljø, hvori SMV'er kan drive deres virksomhed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at overveje EU-benchmarks for »reguleringsmæssige sandkasser«, uden at opgive forsigtighedsprincippet, da de kan forbedre produkternes sikkerhed ved at give ekspertbistand til, hvordan det kan vurderes, om et produkt overholder den gældende lovgivning på en moderne måde; påpeger, at skabelsen af et fælles miljø for afprøvning og forbedring af teknologier som f.eks. kunstig intelligens vil hjælpe EU-virksomheder til at overvinde opsplitningen af det indre marked og til effektivt at udnytte vækstpotentialet i hele EU; anerkender den vigtige rolle, som digitale innovationsknudepunkter kan spille ved på samme tid at fungere som mellemled mellem regulator og virksomhed, hjælpe nystartede virksomheder og SMV'er med at tilpasse sig ny lovgivning og gøre det lettere at komme ind på markedet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tage højde for den kunstige intelligens' autonome selvlæringsadfærd i hele produktets levetid og om at vurdere muligheden for at etablere mekanismer med henblik på at undgå nye risici; opfordrer til, at obligatorisk menneskelig overvågning bliver standard for højrisiko-AI-produkter, og til, at der udvikles effektiv kontrol af højrisiko-AI-produkter i hele forsyningskæden med pålidelige og upartiske procedurer for at sikre produktsikkerhed og forbrugernes ret til at kræve personlig kommunikation i stedet for kommunikation med automatiserede systemer; understreger, at strenge forbrugerrettigheder støtter udviklingen af sikre og innovative produkter med kunstig intelligens; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tilskynder leverandører af fremspirende teknologier til at integrere sikkerhedsmekanismer i disse teknologier, herunder selvreparationsmekanismer, for at forhindre upload af software, som potentielt kan udgøre en fare for forbrugernes sikkerhed, for at øge bevidstheden om sikkerhedsmæssige problemer ved deres produkter og for at sikre og forbedre sikkerheden i hele et produkts livscyklus; opfordrer Kommissionen til at analysere, hvorvidt et produkts holdbarhed, genbrugsmuligheder, opgraderingsmuligheder og reparationsmuligheder kan påvirke dets sikkerhed; bemærker imidlertid, at mange erhvervsdrivende ikke altid har reelt styr på deres produkter i hele deres livscyklus, og at en række andre parter kan være ansvarlige for forskellige produktkomponenter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der i forbindelsesinfrastrukturen, herunder nye kommunikationsteknologier som 5G, er integreret sikkerhed og privatlivsbeskyttelse gennem design og som standard, for at forbedre sikkerheden ved forbundne produkter; fremhæver, at de risici, der følger af softwareopdateringer, fejlbehæftede data og tab af forbindelsen, kan resultere i risici for sikkerheden og sundheden, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at ajourføre den nuværende produktsikkerhedslovgivning for at imødegå disse risici; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er overbevist om, at manglende eller svag cybersikkerhed ved forbundne enheder og sammenkoblede tjenester kan bringe produktsikkerheden i fare, og at dette er nødt til at blive håndteret i forbindelse med den horisontale revision af de relevante bestemmelser og henstillinger; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at anvendelsesområdet i forbindelse med revisionen af produktsikkerhedsdirektivet også tager højde for udfordringer og fremspirende tendenser vedrørende cybersikkerhed ved at sikre, at alle enheder holdes ajour med web-industristandarderne, der er under konstant udvikling; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver, at EU's forordning om cybersikkerhed er et af de vigtigste værktøjer til at øge cybersikkerheden på EU-plan, men kun er baseret på en frivillig certificeringsordning; opfordrer Kommissionen til at vurdere både behovet for en EU-cybersikkerhedscertificeringsordning, der dækker produkter med indlejrede fremspirende teknologier såsom kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi, i overensstemmelse med EU's ramme for cybersikkerhed og under stadig hensyntagen til sektorspecifikke aspekter og behovet for at udarbejde dertil svarende obligatoriske certificeringsordninger for forbrugerprodukter, der hurtigt kan opdateres for at blive tilpasset de aktuelle risici uden at være til hinder for innovation; opfordrer således også Kommissionen til at vurdere behovet for lovgivning om obligatoriske cybersikkerhedskrav og reelle markedsovervågningsmekanismer; |
| --- | --- |

15.

Effektiv markedsovervågning

| 16. | fremhæver den mangel på økonomiske og menneskelige ressourcer, som mange markedsovervågningsmyndigheder i EU har oplevet gennem de seneste år, og tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til i det omfang, deres respektive kompetencer muliggør det, at øge deres markedsovervågningsmyndigheders ressourcer og ekspertise, styrke deres indbyrdes samarbejde og udvikle fælles foranstaltninger, herunder på grænseoverskridende niveau og for onlinemarkeder, forbedre kontrollernes effektivitet og produktivitet samt til på behørig vis at tilføre markedsovervågningsmyndighederne, herunder toldmyndighederne, personale, således at de er i stand til at opspore usikre produkter, navnlig fra tredjelande, og til at forhindre, at de bringes i omsætning på det indre marked; understreger i denne forbindelse, at det er særligt vigtigt at stille moderne udstyr til rådighed for de relevante myndigheder og at sikre, at de anvender innovative teknologier, og understreger også, at adgang til relevant dokumentation, f.eks. produktsikkerhedsrelateret softwaredokumentation og datasæt, er afgørende for at gøre det muligt for markedsovervågningsmyndighederne at udføre deres aktiviteter og vurdere, hvorvidt produkter overholder relevante sikkerhedsregler; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger betydningen af programmet for det indre marked, i forbindelse med den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (FFR), med hensyn til at støtte og styrke effektive markedsovervågningsmyndigheder i deres opgaver overalt i det indre marked og sikre ensartet håndhævelse af produktsikkerhedsbestemmelser overalt i EU, således at kun sikre produkter, der overholder gældende regler og har et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, gøres tilgængelige på det indre marked; gentager hvad det angår sin opfordring til Kommissionen og Rådet om at øge og tilvejebringe tilstrækkelige ressourcer og en særlig budgetpost og opfordrer endvidere medlemsstaterne til også at afsætte tilstrækkelige ressourcer til deres toldmyndigheder; opfordrer indtrængende de interinstitutionelle forhandlingspartnere til at forhindre nedskæringer i budgetterne til programmet for det indre marked og toldprogrammerne under FFR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at selv om markedsovervågningsaktiviteter har til formål at beskytte almene offentlige interesser, og forfalskede produkter derimod vedrører beskyttelsen af private intellektuelle ejendomsrettigheder, er der en forbindelse mellem forfalskede produkter og risici for forbrugernes sundhed og sikkerhed; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at danne sig et bedre og klarere billede af fænomenet med forfalskninger og af den mulige rolle, som markedsovervågningsmyndigheder og onlinemarkedspladser kan spille med hensyn til at beskytte EU-forbrugeres sundhed og sikkerhed bedre, herunder gennem effektiv håndhævelse af toldlovgivningen og harmonisering af toldkontrollen i hele EU; tilskynder til, at markedsovervågningsmyndighederne gør brug af nye teknologier såsom kunstig intelligens og blockchain til at sikre, at dataanalyser kan bruges til at begrænse risikoen, forbedre overholdelsen af produktsikkerhedslovgivning og beskytte forbrugerne mod forfalskede produkter; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fastsætte mindstesatser for stikprøver; anmoder markedsovervågningsmyndighederne om at udføre sektorspecifik mystery shopping, også på onlinemarkedspladser, regelmæssigt eller ved kontrolaktioner som dem, der gennemføres af netværket for samarbejde om forbrugerbeskyttelse; tilføjer, at opmærksomheden navnlig bør rettes mod de produktkategorier, der er mest anmeldt på Rapex, og at der skal træffes de fornødne restriktive foranstaltninger, hvis der konstateres en risiko; anbefaler, at disse foranstaltninger baseres på velfunderede dataanalyseværktøjer; understreger betydningen af, at medlemsstaterne pålægger lovovertrædere effektive sanktioner; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til hurtigt at vedtage gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/1020, særlig dens artikel 25, om fastsættelse af benchmarks og teknikker for kontrol af harmoniserede og ikkeharmoniserede produkter og til at medtage minimumskrav til kontrol af produkter, der indføres på EU-markedet, med henblik på at sikre en konsekvent, effektiv og ensartet håndhævelse af EU-retten; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at produkter, der købes direkte af forbrugere fra økonomiske aktører uden for EU, skal underkastes en effektiv kontrol for at sikre, at de overholder EU's retlige rammer; opfordrer markedsovervågningsmyndighederne, herunder toldmyndighederne, til at foretage passende kontrol af disse produkter; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at kræve, at økonomiske aktører uden for EU udpeger en økonomisk aktør i EU for ikkeharmoniserede produkter, som vil kunne give oplysninger eller dokumenter vedrørende produkternes sikkerhed til markedsovervågningsmyndighederne og samarbejde med dem for at sikre, at der træffes korrigerende foranstaltninger for at afhjælpe tilfælde af manglende overholdelse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anmoder Kommissionen om at samarbejde med tilsynsmyndighederne i tredjelande, udveksle markedsovervågningsrelaterede oplysninger om farlige produkter med dem og at lade bestemmelser om markedsovervågning og håndhævelse indgå i alle EU- frihandelsaftaler, således at virksomheder uden for EU, der sælger varer på det indre marked, pålægges samme produktsikkerhedskrav som EU-virksomheder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer indtrængende Kommissionen til på EU-plan og internationalt plan at øge samarbejdet mellem forbrugerbeskyttelses-, markedsovervågnings- og toldmyndigheder samt andre relevante kompetente myndigheder for således at sikre en harmoniseret og ensartet kontrol på alle EU-indgangssteder, muliggøre hurtig overførsel af oplysninger om usikre produkter og styrke koordination af håndhævelsesforanstaltninger såsom kontrol af overholdelse af EU's regelsæt og sanktioner; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke interaktionen mellem EU-databaser og nationale offentlige databaser over ulovlige produkter; opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1020 at muliggøre brugen af informations- og kommunikationssystemet for markedsovervågning, som bør fungere parallelt med det fælles toldrisikoforvaltningssystem, for at øge niveauet for samarbejde og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at prioritere produktsikkerhed i sin toldhandlingsplan; |
| --- | --- |

24.

Sikre produkter på onlinemarkedspladser

| 25. | understreger, at forbrugerne bør tilbydes lige sikre produkter, uanset om de køber online eller offline, og glæder sig over hensigtserklæringen om produktsikkerhed (18), som onlinemarkedspladser kan gøre brug af, men fremhæver samtidig dens frivillige karakter, den begrænsede deltagelse heri fra markedsoperatørers side og manglen på detaljerede centrale præstationsindikatorer til at sikre en meningsfuld vurdering af underskrivernes indsats; opfordrer Kommissionen til at tilskynde andre onlinemarkedspladser til at tilslutte sig initiativet og offentliggøre klare oplysninger til forbrugerne om deres rettigheder og forhandleren, og opfordrer den også til at evaluere, hvilken rolle onlinemarkedspladser vil kunne spille hvad angår begrænsning af, at usikre produkter bringes i omsætning, og til at foreslå obligatoriske regler for ansvar og pligter, der påligger markedspladser, der er etableret i og uden for EU, som led i retsakten om digitale tjenester og revisionen af produktsikkerhedsdirektivet og anden relevant lovgivning; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver behovet for lige vilkår for EU- og tredjelandsplatforme, når det drejer sig om overholdelse af EU's regler om produktsikkerhed; opfordrer Kommissionen til sammen med markedsovervågningsmyndighederne at granske sikkerheden ved produkter fra tredjelande, kontrollere onlinemarkedspladser mere aktivt og øge disses ansvar; opfordrer indtrængende Kommissionen til i samarbejde med forbrugerorganisationer og medlemsstaterne at informere forbrugerne bedre om de mulige farer ved produkter fra tredjelande, der købes på onlinemarkedspladser og ikke overholder gældende regler; tilskynder Kommissionen til at kræve af onlinemarkedspladser at anvende de samme regler på alle enheder, der udbyder produkter til forbrugere i EU, også dem, der er etableret i tredjelande; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker, at onlineplatforme som f.eks. onlinemarkedspladser ganske vist har været til gavn for både forhandlere og forbrugere ved at forbedre udvalget og nedbringe priserne, men at der samtidig er et stigende antal sælgere — især fra tredjelande — der udbyder usikre eller ulovlige produkter på det indre marked; opfordrer derfor indtrængende onlinemarkedspladser til at reagere så hurtigt som muligt på meddelelser fra Rapex og til at samarbejde effektivt og proaktivt med medlemsstaternes kompetente myndigheder ved straks at trække usikre produkter tilbage og træffe foranstaltninger til at sætte en stopper for, at de dukker op igen; anmoder Kommissionen om at indføre forpligtelser, ifølge hvilke onlinemarkedspladser skal reagere effektivt over for usikre produkter, herunder ved at oplyse forbrugerne, hvis de har købt et usikkert produkt eller et produkt, der på anden vis ikke overholder gældende regler; tilskynder onlinemarkedspladser til, når de kontaktes af forbrugerorganisationer, at udsende en advarsel om et usikkert produkt og til at samarbejde med dem for at vurdere den potentielle risiko; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at onlinemarkedspladserne forbedrer deres samarbejde via fælles aktiviteter med hinanden og med de kompetente myndigheder, at de konsulterer Rapex, før de sætter produkter på deres websteder, omgående fjerner produkter, der er identificeret som usikre af Rapex, udveksler oplysninger om sælgere, der bryder reglerne, træffer effektive og afskrækkende foranstaltninger over for dem og deres forsyningskæde, indfører et robust erhvervsbrugerautentificeringssystem og udvikler et lettilgængeligt redskab til brug overalt i EU, hvormed forbrugerne kan indberette usikre produkter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at vurdere, hvordan onlinemarkedspladser kan forbedre deres grænseflade med Rapex, forudsat at sidstnævnte moderniseres og gøres kompatibel, for eksempel via en applikationsprogramgrænseflade, med det formål at modtage advarsel om, at et produkt er blevet indberettet i systemet, og at sikre, at de produkter, der udbydes til salg, er sikre, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at kræve af onlinemarkedspladser, at de skal sætte et link til Rapex på deres websteder for at øge bevidstheden om denne platform; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anmoder Kommissionen om at evaluere kravet om, at onlineplatforme skal indføre effektive og passende sikkerhedsforanstaltninger til at håndtere reklamer for usikre produkter, som ikke er i overensstemmelse med EU's retlige rammer, herunder reklamer eller vildledende garantier og erklæringer fra leverandører eller kunder, og til at lade denne evaluering ledsage af en grundig vurdering af virkningen af sådanne bestemmelser, herunder en omkostningseffektivitetsanalyse baseret på proportionalitet for onlineplatforme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tilskynder Kommissionen til at forhandle en ambitiøs WTO-aftale om e-handel igennem for at forbedre overholdelsen af produktsikkerhedsreglerne online på EU-plan og på internationalt plan; |
| --- | --- |

31.

Kommissionens program for standarder for 2020 og sporbarhed

| 32. | glæder sig over, at det europæiske standardiseringsprogram for 2020 omhandler de udfordringer, der opstår i det digitale indre marked, såsom kunstig intelligens, tingenes internet, beskyttelse af data, herunder sundhedsdata, cybersikkerhed og automatiseret mobilitet; anmoder Kommissionen om at give mandat til Den Europæiske Standardiseringsorganisation, Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering og Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation til at støtte processen med udformning af harmoniserede standarder, herunder for traditionelle sektorer, der ikke tidligere har anvendt IT, for at sikre en sikker anvendelse af nye og interoperable digitale teknologier på et ensartet grundlag overalt i EU; understreger, at standarder, navnlig for visse kategorier af produkter såsom personlige værnemidler, bør udvikles for at sikre det højest mulige sikkerhedsniveau for mænd og kvinder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte, at alle relevante interessenter, herunder forbrugerorganisationer og erhvervssammenslutninger, deltager i standardiseringsaktiviteter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at reel og effektiv sporbarhed i forsyningskæden er altafgørende for at forbedre produkters sikkerhed og kvalitet i overensstemmelse med EU's retlige rammer og beskyttelse af forbrugerne i EU, eftersom klare og pålidelige oplysninger om produkter forhindrer usikkerhed for forbrugerne, herunder personer med handicap, styrker dem med hensyn til at træffe informerede valg på grundlag af relevante oplysninger og gør det muligt for markedsovervågningsmyndighederne at udføre deres arbejde; opfordrer Kommissionen til i tråd hermed at ajourføre reglerne om krav til sporbarhed for ikkeharmoniserede produkter; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anmoder Kommissionen om at evaluere, hvordan distributed ledger-teknologi såsom blockchain vil kunne forbedre produktsikkerheden ved at forbedre produkternes sporbarhed gennem hele forsyningskæden, herunder ved hjælp af standardisering af produkterne; mener korte træk, at udviklingen af robuste og troværdige elektroniske informationer vil gøre markedstilsynsmyndighedernes kontrol mere enkel og mere effektiv; |
| --- | --- |

34.

Tilbagekaldelser

| 35. | bemærker, at forbrugerne reagerer ringe på tilbagekaldelser, og at usikre produkter fortsat anvendes, selv om de er blevet tilbagekaldt; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre retningslinjer i et almindeligt sprog for tilbagekaldelsesprocedurer, herunder en tjekliste med konkrete krav, og til at give klare oplysninger om de benchmarks, der bruges af markedsovervågningsmyndighederne, med henblik på at øge antallet af forbrugere, man når ud til, og i den forbindelse tage i betragtning, at SMV'er og navnlig mikrovirksomheder kan have brug for yderligere hjælp for at håndtere retningslinjerne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer de handlende, onlinemarkedspladser og forbrugerorganisationer til at spille en større rolle i forbindelse med tilbagekaldelser af usikre produkter, der er købt online eller offline, ved give forbrugerne tilstrækkelige og pålidelige oplysninger, og opfordrer de handlende og onlinemarkedspladser til at sikre, at produkter hurtigt trækkes tilbage fra onlinemarkedspladser og tages ned af hylderne og tilbagekaldes fra forbrugerne; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at kræve, at onlinemarkedspladser indfører effektive mekanismer til at sikre, at de kan nå ud til deres brugere, købere og sælgere, uanset om disse er enkeltpersoner eller virksomheder, for at informere dem hurtigst muligt i tilfælde af nødvendige tilbagekaldelser; anmoder Kommissionen om at vurdere, hvordan nye teknologier og algoritmer kan gøre denne proces mere effektiv og om sikre, at der nås ud til et stort antal berørte forbrugere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme grænseoverskridende udveksling af bedste praksis for tilbagekaldelser og til at overveje at øge produktregistreringsraterne, således at de berørte forbrugere lettere kan identificeres og aktivt informeres, selv ved køb på tværs af grænserne, og til at gøre det muligt for økonomiske aktører at anvende data — f.eks. loyalitetsordninger — til at nå ud til forbrugerne uden at overtræde reglerne i den generelle forordning om databeskyttelse; opfordrer forbrugerorganisationerne til at styrke deres samarbejde med markedsovervågningsmyndighederne om tilbagekaldelsesprocedurer ved at opføre de produkter, der angives som usikre i Rapex, på deres websteder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en enkel og harmoniseret feedbackrapport om tilbagekaldelser foretaget af økonomiske aktører, som skal indgives til markedsovervågningsmyndighederne til vurdering af, hvor effektiv en tilbagekaldelse har været; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(2)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82.

(3)  EUT L 91 af 29.3.2019, s. 1.

(4)  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

(5)  EUT L 169 af 25.6.2019, s. 1.

(6)  EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1.

(7)  EUT L 151 af 7.6.2019, s. 15.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0032.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0081.

(10)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 141.

(11)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 39.

(12)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 179.

(13)  EUT C 11 af 13.1.2020, s. 7.

(14)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 2.

(15)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 60.

(16)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 112.

(17)  EUT C 443 af 22.12.2017, s. 722.

(18)  Hensigtserklæringen om produktsikkerhed er en frivillig forpligtelse, som onlinemarkedspladserne påtager sig med hensyn til sikkerheden ved nonfoodforbrugerprodukter, der sælges online af tredjepartssælgere fra juni 2018.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/28

---

P9_TA(2020)0320

Styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om styrkelse af mediefrihed: beskyttelse af journalister i Europa, hadefuld tale, desinformation og platformenes rolle (2020/2009(INI))

(2021/C 425/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, FN's konvention om bekæmpelse af korruption og UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, FN's konvention om bekæmpelse af korruption og UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed,

| — | der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Generalforsamling, FN's Menneskerettighedsråd og rapporterne fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menings- og ytringsfriheden, særlig den af 23. april 2020 med titlen »Disease pandemics and the freedom of opinion and expression« (Pandemier og menings- og ytringsfriheden), |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Generalforsamling, FN's Menneskerettighedsråd og rapporterne fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menings- og ytringsfriheden, særlig den af 23. april 2020 med titlen »Disease pandemics and the freedom of opinion and expression« (Pandemier og menings- og ytringsfriheden),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 3. marts 2017 om ytringsfrihed og falske nyheder, desinformation og propaganda fra FN's særlige rapportør om menings- og ytringsfrihed, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE's) repræsentant for mediefrihed, Organisationen af Amerikanske Staters (OAS') særlige rapportør om ytringsfrihed og Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions særlige rapportør om ytringsfrihed og adgang til oplysninger med titlen »Freedom of expression and »Fake News«, Disinformation and Propaganda« (Ytringsfrihed og »Fake News«, desinformation og propaganda), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 3. marts 2017 om ytringsfrihed og falske nyheder, desinformation og propaganda fra FN's særlige rapportør om menings- og ytringsfrihed, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE's) repræsentant for mediefrihed, Organisationen af Amerikanske Staters (OAS') særlige rapportør om ytringsfrihed og Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions særlige rapportør om ytringsfrihed og adgang til oplysninger med titlen »Freedom of expression and »Fake News«, Disinformation and Propaganda« (Ytringsfrihed og »Fake News«, desinformation og propaganda),

| — | der henviser til FN's handlingsplan om journalisters sikkerhed og spørgsmålet om straffrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's handlingsplan om journalisters sikkerhed og spørgsmålet om straffrihed,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedskomités generelle bemærkning nr. 34 om artikel 19 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (Menings- og ytringsfrihed), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedskomités generelle bemærkning nr. 34 om artikel 19 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (Menings- og ytringsfrihed),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og forpligtelserne til bl.a. at fremme fredelige og inkluderende samfund for bæredygtig udvikling, herunder ved at sikre offentlig adgang til information og beskytte grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og forpligtelserne til bl.a. at fremme fredelige og inkluderende samfund for bæredygtig udvikling, herunder ved at sikre offentlig adgang til information og beskytte grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til det arbejde, som Europarådet har udført for at fremme beskyttelse af og sikkerhed for journalister, herunder henstilling CM/Rec (2018)1 [1] fra Ministerkomitéen til medlemsstaterne om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab af medierne og erklæringen fra Ministerkomitéen om den økonomiske bæredygtighed af journalistik af høj kvalitet i den digitale tidsalder, henstilling CM/Rec(2016)4 fra Ministerkomitéen til medlemsstaterne om beskyttelse af og sikkerhed for journalister og andre medieaktører, og dets årlige rapport 2020 med titlen »Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal« (Hænderne væk fra pressefrihed: Angreb mod medier i Europa må ikke blive det nye normal), |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, som Europarådet har udført for at fremme beskyttelse af og sikkerhed for journalister, herunder henstilling CM/Rec (2018)1 [1] fra Ministerkomitéen til medlemsstaterne om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab af medierne og erklæringen fra Ministerkomitéen om den økonomiske bæredygtighed af journalistik af høj kvalitet i den digitale tidsalder, henstilling CM/Rec(2016)4 fra Ministerkomitéen til medlemsstaterne om beskyttelse af og sikkerhed for journalister og andre medieaktører, og dets årlige rapport 2020 med titlen »Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal« (Hænderne væk fra pressefrihed: Angreb mod medier i Europa må ikke blive det nye normal),

| — | der henviser til resolution 2300 fra Europarådets parlamentariske forsamling (PACE) af 1. oktober 2019 med titlen »Improving the protection of whistle-blowers all over Europe« (Forbedring af beskyttelsen af whistleblowere overalt i Europa), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 2300 fra Europarådets parlamentariske forsamling (PACE) af 1. oktober 2019 med titlen »Improving the protection of whistle-blowers all over Europe« (Forbedring af beskyttelsen af whistleblowere overalt i Europa),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. juni 2020 med titlen »Bekæmpelse af desinformation om covid-19 — sådan får vi styr på fakta« (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. juni 2020 med titlen »Bekæmpelse af desinformation om covid-19 — sådan får vi styr på fakta« (JOIN(2020)0008),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. januar 2020, der indeholder Kommissionens arbejdsprogram 2020 (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. januar 2020, der indeholder Kommissionens arbejdsprogram 2020 (COM(2020)0027),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen: En handlingsplan« (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juli 2019 med titlen »Styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen: En handlingsplan« (COM(2019)0343),

| — | der henviser til Kommissionens ligestillingsstrategi 2020-2025, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ligestillingsstrategi 2020-2025,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2018 med titlen »Bekæmpelse af desinformation på internettet: en europæisk tilgang« (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2018 med titlen »Bekæmpelse af desinformation på internettet: en europæisk tilgang« (COM(2018)0236),

| — | der henviser til Kommissionens adfærdskodeks om bekæmpelse af desinformation på internettet, som blev vedtaget den 26. september 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens adfærdskodeks om bekæmpelse af desinformation på internettet, som blev vedtaget den 26. september 2018,

| — | der henviser til Kommissionens anbefaling af 1. marts 2018 om foranstaltninger til at bekæmpe ulovligt indhold online (C(2018)1177, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens anbefaling af 1. marts 2018 om foranstaltninger til at bekæmpe ulovligt indhold online (C(2018)1177,

| — | der henviser til Kommissionens handlingsplan mod desinformation af 5. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens handlingsplan mod desinformation af 5. december 2018,

| — | der henviser til Kommissionens adfærdskodeks for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online, der blev lanceret i maj 2016, og til dens fjerde evalueringsrunde, som resulterede i dokumentet »Factsheet — 4th monitoring round of the Code of Conduct« (Faktablad — 4. overvågningsrunde af adfærdskodeksen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens adfærdskodeks for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online, der blev lanceret i maj 2016, og til dens fjerde evalueringsrunde, som resulterede i dokumentet »Factsheet — 4th monitoring round of the Code of Conduct« (Faktablad — 4. overvågningsrunde af adfærdskodeksen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (2) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (2) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU (3),

| — | der henviser til rapporten fra Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester med titlen »Assessment of the implementation of the Code of Practice« (Vurdering af gennemførelsen af adfærdskodeksen) (2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester med titlen »Assessment of the implementation of the Code of Practice« (Vurdering af gennemførelsen af adfærdskodeksen) (2020),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. maj 2020 om mediekendskab i en foranderlig verden, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. maj 2020 om mediekendskab i en foranderlig verden,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådets møde af 14. november 2018 om styrkelse af det europæiske indhold i den digitale økonomi, som anerkender relevansen af indhold genereret af medierne »samt andre kulturelle og kreative sektorer« som »væsentlige søjler i Europas sociale og økonomiske udvikling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådets møde af 14. november 2018 om styrkelse af det europæiske indhold i den digitale økonomi, som anerkender relevansen af indhold genereret af medierne »samt andre kulturelle og kreative sektorer« som »væsentlige søjler i Europas sociale og økonomiske udvikling«,

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (4),

| — | der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer vedrørende ytringsfrihed online og offline, vedtaget den 12. maj 2014, som anerkender kunstnerisk frihed som en integreret del af ytringsfriheden sammen med mediefriheden, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer vedrørende ytringsfrihed online og offline, vedtaget den 12. maj 2014, som anerkender kunstnerisk frihed som en integreret del af ytringsfriheden sammen med mediefriheden,

| — | der henviser til EU-Udenrigstjenestens særberetning af 24. april 2020 med titlen »Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic« (Kort vurdering af narrativer og desinformation i forbindelse med covid-19/coronavirus-pandemien", |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Udenrigstjenestens særberetning af 24. april 2020 med titlen »Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic« (Kort vurdering af narrativer og desinformation i forbindelse med covid-19/coronavirus-pandemien",

| — | der henviser til det arbejde, der udføres af EU-agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA), |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, der udføres af EU-agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA),

| — | der henviser til resultaterne af det internationale pressefrihedsindeks, udsendt af Journalister uden Grænser, og til resultaterne fra observatoriet for mediepluralisme ved Det Europæiske Universitetsinstituts center for mediepluralisme og mediefrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af det internationale pressefrihedsindeks, udsendt af Journalister uden Grænser, og til resultaterne fra observatoriet for mediepluralisme ved Det Europæiske Universitetsinstituts center for mediepluralisme og mediefrihed,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retsstatsprincippet i Malta efter de seneste afsløringer om mordet på Daphne Caruana Galizia (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retsstatsprincippet i Malta efter de seneste afsløringer om mordet på Daphne Caruana Galizia (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om udenlandsk indblanding i valg og desinformation i nationale og europæiske demokratiske processer (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om udenlandsk indblanding i valg og desinformation i nationale og europæiske demokratiske processer (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. september 2019 om betydningen af europæisk historiebevidsthed for Europas fremtid (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. september 2019 om betydningen af europæisk historiebevidsthed for Europas fremtid (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. marts 2019 om retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption i EU, navnlig i Malta og Slovakiet (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. marts 2019 om retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption i EU, navnlig i Malta og Slovakiet (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2019 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2017 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2019 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2017 (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om ligestilling inden for mediesektoren i EU (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om ligestilling inden for mediesektoren i EU (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane på arbejdspladsen, i det offentlige rum og i det politiske liv i EU (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane på arbejdspladsen, i det offentlige rum og i det politiske liv i EU (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2018 om behovet for en omfattende EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2018 om behovet for en omfattende EU-mekanisme til beskyttelse af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om mediekoncentration og mediepluralisme i Den Europæiske Union (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om mediekoncentration og mediepluralisme i Den Europæiske Union (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. april 2018 om beskyttelse af undersøgende journalister i Europa: sagen om den slovakiske journalist Ján Kuciak og Martina Kušnírová (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 om 2017-rapporten om unionsborgerskab: Styrkelse af borgernes rettigheder i en Union med demokratiske forandringer (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2017 om 2017-rapporten om unionsborgerskab: Styrkelse af borgernes rettigheder i en Union med demokratiske forandringer (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om bekæmpelse af IT-kriminalitet (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om bekæmpelse af IT-kriminalitet (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2017 om onlineplatforme og det digitale indre marked (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2017 om onlineplatforme og det digitale indre marked (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om big datas indvirkning på de grundlæggende rettigheder: privatlivets fred, databeskyttelse, ikke-forskelsbehandling, sikkerhed og retshåndhævelse (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om big datas indvirkning på de grundlæggende rettigheder: privatlivets fred, databeskyttelse, ikke-forskelsbehandling, sikkerhed og retshåndhævelse (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om retssikkerhed i Malta (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om retssikkerhed i Malta (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (26),

| — | der henviser til undersøgelsen af 28. februar 2019 fra Parlamentets Temaafdeling for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender med titlen »Disinformation and propaganda — impact on the functioning of the rule of law in the EU and its Member States’« (Desinformation og propaganda" — indvirkning på retsstaten i EU og dets medlemsstater), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen af 28. februar 2019 fra Parlamentets Temaafdeling for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender med titlen »Disinformation and propaganda — impact on the functioning of the rule of law in the EU and its Member States’« (Desinformation og propaganda" — indvirkning på retsstaten i EU og dets medlemsstater),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0205/2020),

| A. | der henviser til, at mediefrihed, pluralisme og journalisters uafhængighed og sikkerhed er afgørende elementer i ytringsfriheden og informationsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde; der henviser til, at det hører til mediernes centrale demokratiske opgaver at styrke gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed; der henviser til, at medierne spiller en vigtig rolle i demokratiske samfund ved at fungere som offentlighedens vagthunde og bidrage til at informere borgerne og give dem indflydelse ved at udvide deres forståelse af det aktuelle politiske og sociale landskab og fremme deres bevidste deltagelse i det demokratiske liv; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at mediefrihed, pluralisme og journalisters uafhængighed og sikkerhed er afgørende elementer i ytringsfriheden og informationsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde; der henviser til, at det hører til mediernes centrale demokratiske opgaver at styrke gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed; der henviser til, at medierne spiller en vigtig rolle i demokratiske samfund ved at fungere som offentlighedens vagthunde og bidrage til at informere borgerne og give dem indflydelse ved at udvide deres forståelse af det aktuelle politiske og sociale landskab og fremme deres bevidste deltagelse i det demokratiske liv;

| B. | der henviser til, at krisen har fremhævet den afgørende rolle, som journalister spiller med hensyn til at give borgerne pålidelige og verificerede oplysninger; der henviser til, at der bør gøres en større indsats for at sørge for sikre og passende arbejdsforhold for journalister; der henviser til, at der særligt bør være fokus på undersøgende journalistik i forbindelse med bekæmpelse af korruption og fejl og forsømmelser i EU; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at krisen har fremhævet den afgørende rolle, som journalister spiller med hensyn til at give borgerne pålidelige og verificerede oplysninger; der henviser til, at der bør gøres en større indsats for at sørge for sikre og passende arbejdsforhold for journalister; der henviser til, at der særligt bør være fokus på undersøgende journalistik i forbindelse med bekæmpelse af korruption og fejl og forsømmelser i EU;

| C. | der henviser til, at nogle medlemsstater begrænser mediernes frihed med økonomiske midler såsom uens fordeling af offentlig annoncering blandt medieforetagender, som påvirker konkurrencen, samt direkte kontrol med offentlige medier med henblik på at påvirke redaktionelle beslutninger og dermed sikre loyalitet over for regeringen; der henviser til, at offentlige myndigheder bør vedtage love og administrative bestemmelser, der fremmer udviklingen af frie, uafhængige og pluralistiske medier; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at nogle medlemsstater begrænser mediernes frihed med økonomiske midler såsom uens fordeling af offentlig annoncering blandt medieforetagender, som påvirker konkurrencen, samt direkte kontrol med offentlige medier med henblik på at påvirke redaktionelle beslutninger og dermed sikre loyalitet over for regeringen; der henviser til, at offentlige myndigheder bør vedtage love og administrative bestemmelser, der fremmer udviklingen af frie, uafhængige og pluralistiske medier;

| D. | der henviser til, at alle medlemsstater skal følge de værdier, der er forankret i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at alle medlemsstater skal følge de værdier, der er forankret i artikel 2 i TEU;

| E. | der henviser til, at overtagelse af medier, mangel på institutionel gennemsigtighed, hadefuld tale og desinformation i stigende grad udnyttes til politiske formål som redskaber til at forstærke den sociale polarisering; der henviser til, at bekæmpelse af disse fænomener ikke kun er relevant for menneskerettighederne, men også er en grundlæggende faktor vedrørende forsvaret af retsstatsprincippet og demokratiet i EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at overtagelse af medier, mangel på institutionel gennemsigtighed, hadefuld tale og desinformation i stigende grad udnyttes til politiske formål som redskaber til at forstærke den sociale polarisering; der henviser til, at bekæmpelse af disse fænomener ikke kun er relevant for menneskerettighederne, men også er en grundlæggende faktor vedrørende forsvaret af retsstatsprincippet og demokratiet i EU;

| F. | der henviser til, at covid-19-pandemien ifølge det internationale pressefrihedsindeks for 2020 har kastet lys over og forstærket mange andre kriser, der truer retten til frit gengivede, uafhængige, forskellige og pålidelige oplysninger; der henviser til, at indekset har vist, at der er betydelige forskelle mellem de enkelte medlemsstater, idet nogle ligger blandt de lande, der rangerer øverst på verdensranglisten, mens andre bevæger sig mod bunden, hvilket har resulteret i en kløft på mere end 100 pladser mellem de medlemsstater, der har opnået de bedste resultater, og de medlemsstater, der klarer sig dårligst; der henviser til, at flere medlemsstater er faldet i internationale pressefrihedsvurderinger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19-pandemien ifølge det internationale pressefrihedsindeks for 2020 har kastet lys over og forstærket mange andre kriser, der truer retten til frit gengivede, uafhængige, forskellige og pålidelige oplysninger; der henviser til, at indekset har vist, at der er betydelige forskelle mellem de enkelte medlemsstater, idet nogle ligger blandt de lande, der rangerer øverst på verdensranglisten, mens andre bevæger sig mod bunden, hvilket har resulteret i en kløft på mere end 100 pladser mellem de medlemsstater, der har opnået de bedste resultater, og de medlemsstater, der klarer sig dårligst; der henviser til, at flere medlemsstater er faldet i internationale pressefrihedsvurderinger;

| G. | der henviser til, at mediefriheden er forringet i de seneste år, og at covid-19-udbruddet, samtidig med at det har forværret denne tendens, også har sat fokus på mediernes betydning og retten til at have adgang til pålidelige oplysninger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mediefriheden er forringet i de seneste år, og at covid-19-udbruddet, samtidig med at det har forværret denne tendens, også har sat fokus på mediernes betydning og retten til at have adgang til pålidelige oplysninger;

| H. | der henviser til, at ifølge Reuters Institutes rapport om digitale nyheder fra 2019 var den gennemsnitlige tillid til nyheder generelt (på verdensplan) faldet med 2 procentpoint til 42 % i sammenligning med 2018, og mindre end halvdelen af de adspurgte (49 %) angav, at de stoler på de medier, de selv læser og ser; der henviser til, at tilliden til de nyheder, der findes via søgning (33 %) og sociale medier (23 %), er stabil, men ekstremt lav; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ifølge Reuters Institutes rapport om digitale nyheder fra 2019 var den gennemsnitlige tillid til nyheder generelt (på verdensplan) faldet med 2 procentpoint til 42 % i sammenligning med 2018, og mindre end halvdelen af de adspurgte (49 %) angav, at de stoler på de medier, de selv læser og ser; der henviser til, at tilliden til de nyheder, der findes via søgning (33 %) og sociale medier (23 %), er stabil, men ekstremt lav;

| I. | der henviser til, at gennemsigtighed med hensyn til mediernes ejerforhold er en ufravigelig betingelse for at sikre mediepluralisme og uafhængig journalistik; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at gennemsigtighed med hensyn til mediernes ejerforhold er en ufravigelig betingelse for at sikre mediepluralisme og uafhængig journalistik;

| J. | der henviser til, at journalister og andre medieaktører fortsat bliver udsat for vold, trusler, chikane, pres, selvcensur, offentlig udskamning og endda mord i EU som følge af, at de udfører deres arbejde, der har til formål at beskytte offentlighedens interesser; der henviser til, at der i de seneste år har vist sig et tiltagende mønster af intimideringer med det formål at bringe journalister til tavshed, og at der er presserende behov for handling for at opretholde de uafhængige mediers rolle med hensyn til at sikre retsstatens principper; der henviser til, at mordene på Daphne Caruana Galizia og Ján Kuciak er to dybt tragiske eksempler på, i hvilket omfang undersøgende journalister forfølges for at afsløre korruption og beskytte demokratiet og retsstaten; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at journalister og andre medieaktører fortsat bliver udsat for vold, trusler, chikane, pres, selvcensur, offentlig udskamning og endda mord i EU som følge af, at de udfører deres arbejde, der har til formål at beskytte offentlighedens interesser; der henviser til, at der i de seneste år har vist sig et tiltagende mønster af intimideringer med det formål at bringe journalister til tavshed, og at der er presserende behov for handling for at opretholde de uafhængige mediers rolle med hensyn til at sikre retsstatens principper; der henviser til, at mordene på Daphne Caruana Galizia og Ján Kuciak er to dybt tragiske eksempler på, i hvilket omfang undersøgende journalister forfølges for at afsløre korruption og beskytte demokratiet og retsstaten;

| K. | der henviser til, at truslerne mod mediefriheden omfatter chikane og angreb rettet mod journalister, tilsidesættelse af deres lovmæssige beskyttelse, overtagelse af medier samt politisk motiverede aktioner i mediesektoren; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at truslerne mod mediefriheden omfatter chikane og angreb rettet mod journalister, tilsidesættelse af deres lovmæssige beskyttelse, overtagelse af medier samt politisk motiverede aktioner i mediesektoren;

| L. | der henviser til, at kvindelige journalister udsættes for kønsspecifikke voldsformer såsom seksuel chikane og onlinechikane; der henviser til, at over 70 % af de kvinder, der arbejder inden for medierne, har oplevet mere end en type chikane, trusler eller angreb online; der henviser til, at 52 % af kvinderne har oplevet disse typer af angreb alene inden for det seneste år; der henviser til, at onlinechikane ofte er voldsomt seksualiseret og ikke baseret på indholdet af deres ofres arbejde, men på deres fysiske træk, kulturelle baggrund eller privatliv; der henviser til, at disse trusler får kvindelige journalister til at udøve selvcensur og har en begrænsende effekt på presse- og ytringsfriheden; der henviser til, at gentagne forskningsresultater viser, at kvinder er i mindretal på tværs af mediesektorer, navnlig i kreative roller, og er alvorligt underrepræsenteret på de ledende, beslutningstagende niveauer (27); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvindelige journalister udsættes for kønsspecifikke voldsformer såsom seksuel chikane og onlinechikane; der henviser til, at over 70 % af de kvinder, der arbejder inden for medierne, har oplevet mere end en type chikane, trusler eller angreb online; der henviser til, at 52 % af kvinderne har oplevet disse typer af angreb alene inden for det seneste år; der henviser til, at onlinechikane ofte er voldsomt seksualiseret og ikke baseret på indholdet af deres ofres arbejde, men på deres fysiske træk, kulturelle baggrund eller privatliv; der henviser til, at disse trusler får kvindelige journalister til at udøve selvcensur og har en begrænsende effekt på presse- og ytringsfriheden; der henviser til, at gentagne forskningsresultater viser, at kvinder er i mindretal på tværs af mediesektorer, navnlig i kreative roller, og er alvorligt underrepræsenteret på de ledende, beslutningstagende niveauer (27);

| M. | der henviser til, at strategiske sagsanlæg imod offentlighedens deltagelse (SLAPP) er en vedvarende metode, som anvendes til at skræmme journalister til at indstille undersøgelser af korruption og andre sager af offentlig interesse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at strategiske sagsanlæg imod offentlighedens deltagelse (SLAPP) er en vedvarende metode, som anvendes til at skræmme journalister til at indstille undersøgelser af korruption og andre sager af offentlig interesse;

| N. | der henviser til, at der ud over den vold, intimidering og chikane af journalister, der begås, er en manglende retsforfølgelse af gerningsmændene til disse forbrydelser, og at denne straffrihed har en afdæmpende virkning; der henviser til, at OSCE rapporterer, at straffrihed er reglen, idet f.eks. mindre end 15 % af mordene på journalister i OSCE-området bliver opklaret; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der ud over den vold, intimidering og chikane af journalister, der begås, er en manglende retsforfølgelse af gerningsmændene til disse forbrydelser, og at denne straffrihed har en afdæmpende virkning; der henviser til, at OSCE rapporterer, at straffrihed er reglen, idet f.eks. mindre end 15 % af mordene på journalister i OSCE-området bliver opklaret;

| O. | der henviser til, at journalisters ret til at rapportere og undersøge skal forbedres yderligere og beskyttes effektivt; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at journalisters ret til at rapportere og undersøge skal forbedres yderligere og beskyttes effektivt;

| P. | der henviser til, at styrkelse af mediefriheden kræver troværdige og detaljerede oplysninger om udfordringernes omfang og art i medlemsstaterne og i EU som helhed, herunder om konkrete tilfælde af tilsidesættelse af principperne om uafhængige medier og overtrædelser af journalisters grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at styrkelse af mediefriheden kræver troværdige og detaljerede oplysninger om udfordringernes omfang og art i medlemsstaterne og i EU som helhed, herunder om konkrete tilfælde af tilsidesættelse af principperne om uafhængige medier og overtrædelser af journalisters grundlæggende frihedsrettigheder;

| Q. | der henviser til, at kunstnerisk frihed er en integreret del af den grundlæggende ytringsfrihed, og at den er afgørende for Europas kulturelle diversitet og demokratiske sundhed; der henviser til, at angreb på den kunstneriske frihed er udbredte, men forbliver usynlige; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kunstnerisk frihed er en integreret del af den grundlæggende ytringsfrihed, og at den er afgørende for Europas kulturelle diversitet og demokratiske sundhed; der henviser til, at angreb på den kunstneriske frihed er udbredte, men forbliver usynlige;

| R. | der henviser til, at den globale covid-19-krise har en ødelæggende social og økonomisk indvirkning på mediesektoren; der henviser til, at medieforetagender beretter om betydelige tab i deres reklameindtægter; der henviser til, at tusindvis af mediefolk enten midlertidigt eller permanent har mistet eller risikerer at miste deres job; der henviser til, at dette har haft en særlig stor indvirkning på freelancejournalister og mediearbejdere, hvis antal er stigende i hele EU, og som allerede udgør en betydelig del af alle journalister og mediearbejdere i Europa; der henviser til, at dette skaber en alvorlig risiko for yderligere at fremme informationens koncentration på nogle få hænder og hindre udbredelsen af en fri og uafhængig information; der henviser til, at økonomisk stabile job og økonomisk uafhængighed er en vigtig del af pressefriheden; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den globale covid-19-krise har en ødelæggende social og økonomisk indvirkning på mediesektoren; der henviser til, at medieforetagender beretter om betydelige tab i deres reklameindtægter; der henviser til, at tusindvis af mediefolk enten midlertidigt eller permanent har mistet eller risikerer at miste deres job; der henviser til, at dette har haft en særlig stor indvirkning på freelancejournalister og mediearbejdere, hvis antal er stigende i hele EU, og som allerede udgør en betydelig del af alle journalister og mediearbejdere i Europa; der henviser til, at dette skaber en alvorlig risiko for yderligere at fremme informationens koncentration på nogle få hænder og hindre udbredelsen af en fri og uafhængig information; der henviser til, at økonomisk stabile job og økonomisk uafhængighed er en vigtig del af pressefriheden;

| S. | der henviser til, at digitale reklameindtægter ofte er til gavn for aktører uden for EU, og at de europæiske medieindtægter er i kraftig tilbagegang, hvilket truer de traditionelle reklamefinansierede medievirksomheders fremtid, såsom kommercielle TV-kanaler, aviser og blade; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at digitale reklameindtægter ofte er til gavn for aktører uden for EU, og at de europæiske medieindtægter er i kraftig tilbagegang, hvilket truer de traditionelle reklamefinansierede medievirksomheders fremtid, såsom kommercielle TV-kanaler, aviser og blade;

| T. | der henviser til, at i nogle medlemsstater har tildelingen af statsstøtte til kommunikationsmidler ikke været transparent, og at det kan være til alvorlig skade for deres uafhængighed og troværdighed; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at i nogle medlemsstater har tildelingen af statsstøtte til kommunikationsmidler ikke været transparent, og at det kan være til alvorlig skade for deres uafhængighed og troværdighed;

| U. | der henviser til, at forretningsmodellen for sociale medieplatforme, som er baseret på mikromålrettet annoncering, bl.a. gennem udbredelse af ulovligt indhold, spiller en rolle med hensyn til at sprede og forstærke hadefuld tale, der opfordrer til diskrimination og vold, og fremme radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme; der henviser til, at bekæmpelse af alle former for intolerance er en vigtig del af beskyttelsen af menneskerettigheder, som er udviklet ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at forretningsmodellen for sociale medieplatforme, som er baseret på mikromålrettet annoncering, bl.a. gennem udbredelse af ulovligt indhold, spiller en rolle med hensyn til at sprede og forstærke hadefuld tale, der opfordrer til diskrimination og vold, og fremme radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme; der henviser til, at bekæmpelse af alle former for intolerance er en vigtig del af beskyttelsen af menneskerettigheder, som er udviklet ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis;

| V. | der henviser til, at covid-19-pandemien har medført en stigmatisering i medierne af visse særligt sårbare grupper, hvilket har fremmet polariseringen af det europæiske samfund og udbredelsen af hadefuld tale; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at covid-19-pandemien har medført en stigmatisering i medierne af visse særligt sårbare grupper, hvilket har fremmet polariseringen af det europæiske samfund og udbredelsen af hadefuld tale;

| W. | der henviser til, at fænomenet cybervold (herunder hadefuld tale online, cyberstalking, onlinechikane) bliver stadig mere udbredt; der henviser til, at kvinder, som indtager en offentlig rolle, bl.a. politikere, journalister og aktivister, som kæmper for kvinders og seksuelle minoriteters rettigheder, er et yndet mål for cybermobning og onlinevold; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at fænomenet cybervold (herunder hadefuld tale online, cyberstalking, onlinechikane) bliver stadig mere udbredt; der henviser til, at kvinder, som indtager en offentlig rolle, bl.a. politikere, journalister og aktivister, som kæmper for kvinders og seksuelle minoriteters rettigheder, er et yndet mål for cybermobning og onlinevold;

| X. | der henviser til, at direktivet om audiovisuelle medietjenester forpligter myndighederne i alle medlemsstater til at sikre, at audiovisuelle medietjenester og videodelingsplatforme træffer foranstaltninger til at beskytte offentligheden mod programmer, brugergenererede videoer og audiovisuel kommerciel kommunikation, som indeholder incitamenter til vold eller had rettet mod en gruppe af personer eller et medlem af en gruppe på grund af nogen af de årsager, der er nævnt i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at direktivet om audiovisuelle medietjenester forpligter medlemsstaterne til at sikre mediemyndigheders uafhængighed; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at direktivet om audiovisuelle medietjenester forpligter myndighederne i alle medlemsstater til at sikre, at audiovisuelle medietjenester og videodelingsplatforme træffer foranstaltninger til at beskytte offentligheden mod programmer, brugergenererede videoer og audiovisuel kommerciel kommunikation, som indeholder incitamenter til vold eller had rettet mod en gruppe af personer eller et medlem af en gruppe på grund af nogen af de årsager, der er nævnt i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at direktivet om audiovisuelle medietjenester forpligter medlemsstaterne til at sikre mediemyndigheders uafhængighed;

| Y. | der henviser til, at udbredelsen af falske nyheder og desinformation samt uforholdsmæssige tiltag for at bekæmpe det på digitale platforme udgør en trussel mod ytringsfriheden, den demokratiske samtale og mediernes uafhængighed, og kraftigt har svækket de traditionelle mediers troværdighed; der henviser til, at dataanalyser og algoritmer har en voksende indflydelse på de oplysninger, der gøres tilgængelige for borgerne; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at udbredelsen af falske nyheder og desinformation samt uforholdsmæssige tiltag for at bekæmpe det på digitale platforme udgør en trussel mod ytringsfriheden, den demokratiske samtale og mediernes uafhængighed, og kraftigt har svækket de traditionelle mediers troværdighed; der henviser til, at dataanalyser og algoritmer har en voksende indflydelse på de oplysninger, der gøres tilgængelige for borgerne;

| Z. | der henviser til, at den massive udbredelse af information fra forskellige og vanskeligt verificerbare kilder samt de sociale platforme og beskedplatformes voksende rolle har en negativ indvirkning på borgernes grundlæggende rettigheder i Europa; der henviser til, at covid-19-pandemien har fremskyndet virkningerne af desinformation på internettet, til tider med alvorlige konsekvenser for folkesundheden, og har gjort det endnu tydeligere, at det er nødvendigt at sikre frie og uafhængige oplysninger for at beskytte borgernes grundlæggende rettigheder; der henviser til, at manglen på en koordineret kommunikationsstrategi på europæisk plan har fremmet en omfattende desinformation om pandemien, ikke mindst på de sociale platforme og beskedplatformene; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at den massive udbredelse af information fra forskellige og vanskeligt verificerbare kilder samt de sociale platforme og beskedplatformes voksende rolle har en negativ indvirkning på borgernes grundlæggende rettigheder i Europa; der henviser til, at covid-19-pandemien har fremskyndet virkningerne af desinformation på internettet, til tider med alvorlige konsekvenser for folkesundheden, og har gjort det endnu tydeligere, at det er nødvendigt at sikre frie og uafhængige oplysninger for at beskytte borgernes grundlæggende rettigheder; der henviser til, at manglen på en koordineret kommunikationsstrategi på europæisk plan har fremmet en omfattende desinformation om pandemien, ikke mindst på de sociale platforme og beskedplatformene;

| AA. | der henviser til, at desinformation og misinformation, der vedrører covid-19, kan medføre panik og social disharmoni og skal imødegås; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af desinformation og misinformation ikke kan bruges som påskud for at indføre uforholdsmæssige begrænsninger af pressefriheden, undergrave mediepluralismen og bringe journalisters sikkerhed i fare; der henviser til, at rapporter indikerer, at der har kørt koordinerede kampagner på tværs af medlemsstaterne og de tilstødende regioner, som udbreder falske informationer om sundhed og desinformation om EU og dets partnere; der henviser til, at Kommissionen adresserer disse fænomener i sin seneste fælles meddelelse om bekæmpelse af covid-19-desinformation; der henviser til, at nogle regeringer har udnyttet nødlovgivningen, og at nogle af disse restriktioner vil være midlertidige, mens andre risikerer at blive forlænget længe efter, at sundhedskrisen er forbi; der henviser til, at pluralisme blandt informationskilder, ansvarlighed og gennemsigtighed på institutionelt plan er en primær defensiv barriere mod desinformation; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at desinformation og misinformation, der vedrører covid-19, kan medføre panik og social disharmoni og skal imødegås; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af desinformation og misinformation ikke kan bruges som påskud for at indføre uforholdsmæssige begrænsninger af pressefriheden, undergrave mediepluralismen og bringe journalisters sikkerhed i fare; der henviser til, at rapporter indikerer, at der har kørt koordinerede kampagner på tværs af medlemsstaterne og de tilstødende regioner, som udbreder falske informationer om sundhed og desinformation om EU og dets partnere; der henviser til, at Kommissionen adresserer disse fænomener i sin seneste fælles meddelelse om bekæmpelse af covid-19-desinformation; der henviser til, at nogle regeringer har udnyttet nødlovgivningen, og at nogle af disse restriktioner vil være midlertidige, mens andre risikerer at blive forlænget længe efter, at sundhedskrisen er forbi; der henviser til, at pluralisme blandt informationskilder, ansvarlighed og gennemsigtighed på institutionelt plan er en primær defensiv barriere mod desinformation;

| AB. | der henviser til, at virkeligt uafhængige public service-medier med tilstrækkelige midler, som opererer på tværs af forskellige platforme, er centrale for et velfungerende demokrati i EU; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at virkeligt uafhængige public service-medier med tilstrækkelige midler, som opererer på tværs af forskellige platforme, er centrale for et velfungerende demokrati i EU;

Mediefrihed, mediepluralisme og beskyttelse af journalister i Europa

| 1. | gentager sin fortsatte dybe bekymring over situationen med hensyn til mediefrihed i EU på baggrund af de overgreb og angreb, der stadig begås mod journalister og mediearbejdere i nogle af medlemsstaterne på grund af deres arbejde, samt den voksende offentlige bagvaskelse og den generelle svækkelse af erhvervet, der vejer særlig tungt på lokal journalistik, undersøgende journalistik og journalistik på tværs af grænserne; understreger, at medlemsstaterne i henhold til Europarådets henstilling om mediepluralisme og gennemsigtighed med hensyn til mediernes ejerforhold af 7. marts 2018 har en positiv forpligtelse til at fremme et gunstigt miljø for ytringsfriheden, offline såvel som online, hvor enhver kan udøve deres ytringsfrihed, og opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at støtte og tilslutte sig henstillingen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er dybt rystet over mordene på Daphne Caruana Galizia i Malta og Ján Kuciak og hans forlovede Martina Kušnírová i Slovakiet på grund af deres efterforskningsarbejde med at afsløre korruption og andre forbrydelser og gentager betydningen af en uafhængig undersøgelse for at retsforfølge gerningsmændene og bagmændene til disse forbrydelser; opfordrer de nationale retshåndhævende myndigheder til fuldt ud at samarbejde med Europol og andre relevante internationale organisationer i denne henseende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager det forhold, at journalister og mediemedarbejdere ofte arbejder under usikre arbejdsvilkår, hvilket undergraver deres muligheder for at arbejde hensigtsmæssigt og følgelig begrænser mediefriheden; understreger, at anstændige arbejdsforhold for journalister og mediemedarbejdere er afgørende for at skabe kvalitetsjournalistik; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme bæredygtige foranstaltninger til finansiering af og støtte til uafhængig journalistik af høj kvalitet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om den undersøgende journalistiks vigtige rolle med hensyn til at bekæmpe organiseret kriminalitet ved at indsamle og kombinere relevante oplysninger og afsløre kriminelle netværk og ulovlige aktiviteter; fremhæver, at disse aktiviteter udsætter dem for et forhøjet personligt risikoniveau; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver den vigtige rolle, som undersøgende journalister spiller med hensyn til at drage magthavere til ansvar og varetage deres funktion som vagthunde for demokratiet og retsstaten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at behandle medlemsstaternes regeringers forsøg på at skade mediefriheden og pluralismen som et alvorligt og systematisk misbrug af beføjelser og som værende imod EU's grundlæggende værdier, som de er nedfældet i artikel 2 i TEU; glæder sig derfor over, at Kommissionen agter at medtage et særligt kapitel om overvågning af mediefrihed og -pluralisme i sin årsberetning om situationen for retsstaten i EU; foreslår på denne baggrund en bottom up-tilgang, der afspejler enkeltpersoners stemmer og diversitet og dermed sikrer, at de udfordringer, som journalister og mediesektoren møder, beskrives effektivt; opfordrer endvidere til, at der i dette kapitel medtages landespecifikke henstillinger og effektive svar samt en vurdering af gennemsigtigheden i ejerforholdene og af omfanget af regeringers og privates indgriben i EU-medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at samarbejde aktivt med Europarådet, udveksle bedste praksis og sikre, at de trufne foranstaltninger supplerer hinanden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og opretholde troværdige rammer for beskyttelsen af mediefriheden og mediepluralismen; opfordrer Kommissionen til at sigte mod at indføre standarder og benchmarks for mediefrihed på EU-plan samt incitamenter til større konvergens mellem medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at støtte og styrke de redskaber, der allerede er udviklet til fremme og beskyttelse af de rettigheder og friheder, der er nedfældet i artikel 11 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention, såsom Observatoriet for Mediepluralisme og Europarådets platform for beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed, og straks reagere på mulige trusler mod og krænkelser af disse rettigheder og friheder; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage højde for virkningen af de nødforanstaltninger, der er truffet i 2020 i forbindelse med covid-19, på pressefrihed, institutionel gennemsigtighed, ansvarsforhold, mediepluralisme og journalisters sikkerhed, herunder at udarbejde et overblik over angreb på journalister i hele EU og medlemsstaternes reaktioner på dem; minder om Parlamentets gentagne opfordring til en permanent, uafhængig og omfattende mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i EU; mener, at den fremtidige EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder skal nedfælde mediefrihed, herunder den kunstneriske frihed, som en vigtig søjle i demokratiske systemer; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at indsamle oplysninger og statistikker om mediefrihed og -pluralisme i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver public service-mediernes uundværlige rolle og understreger, at det er vigtigt at sikre og bevare deres uafhængighed mod politisk indblanding; fremhæver desuden behovet for at sikre økonomisk uafhængighed for private markedsaktører og stabile betingelser for deres aktiviteter med henblik på at undgå medieovertagelser; gentager i denne forbindelse Parlamentets opfordring til en ambitiøs EU-mediehandlingsplan; fordømmer nogle medlemsstaters regeringers forsøg på at bringe kritiske medier til tavshed og undergrave mediefriheden og -pluralismen; advarer mod forsøgene på at begrænse sådanne medier ved hjælp af økonomisk afhængighed og fordømmer navnlig forsøg på at kontrollere public service-medier; beklager dybt, at offentlig radio- og tv-virksomhed i nogle medlemsstater er blevet et eksempel på propaganda for regeringen, som ofte udelukker oppositionen og minoritetsgrupper eller fremstiller dem i et ugunstigt lys, og endda i nogle tilfælde tilskynder til vold; understreger, at adgangen til information i nogle medlemsstater, navnlig i landdistrikterne, er begrænset til offentlig propaganda, og at sprogbarrierer begrænser adgang til internationale nyheder; understreger, at adgang til information og kvalitetsjournalisme er af afgørende betydning for demokratiet; fremhæver manglen på obligatorisk indholdsanalyse af medieforetagender i visse medlemsstater, som kan give sammenlignelige offentlige data om afbalanceret repræsentation af regeringsvenlige og oppositionelle stemmer på TV og i radioen, navnlig under valgkampagner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | henleder opmærksomheden på henstillingerne i beslutning 2255 (2019) fra PACE af 23. januar 2019, hvori medlemsstaterne opfordres til at sikre redaktionel uafhængighed samt tilstrækkelig og stabil finansiering for public service-medier; understreger, at nationale medier, herunder regionale og lokale medier og i særdeleshed offentligt ejede medier bærer et stort ansvar for i tilstrækkelig grad at tjene offentlighedens interesser og afspejle den kulturelle, sproglige, sociale og politiske mangfoldighed i vores samfund; understreger, at public service-mediernes rolle som pålidelige leverandører af et offentlig gode, som tjener en samfundsinteresse, kan styrkes med passende og stabil finansiering, som er fri for politisk indblanding i medlemsstaterne; opfordrer derfor medlemsstaterne til at anvende finansieringsmodeller, inden for hvilke public service-medier finansieres via kilder, der er uafhængige af den politiske beslutningstagning; understreger, at det er af afgørende betydning at sikre uafhængige myndigheder og et stærkt uafhængigt tilsyn med de audiovisuelle medier mod upassende statslige og kommercielle indgreb eller forsøg på at påvirke den redaktionelle politik; opfordrer Kommissionen til at fremsætte en lovramme for overvågning af udbydere af public service-medier, herunder om de opfylder kriterierne for forsigtig forvaltning og opgavebaseret finansiering, og om deres tjenester lever op til forventningerne om faktabaseret, retfærdig og etisk journalistik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer fraværet af en afbalanceret politisk debat i medieforetagender i visse medlemsstater, og at politisk motiverede begrænsninger af information eksisterer i praksis, såsom afslag på indsigt i data af offentlig interesse, forsinkelsestaktikker, uberettiget indskrænkning af de informationer, der anmodes om, udelukkelse af journalister fra offentlige begivenheder, herunder parlamentet, begrænsning af journalisters muligheder for interviews med politikere og regeringsmedlemmer og afslag på interviews til medieforetagender, som ikke indgår i det regeringsvenlige konglomerat, og det selv til medier med en betydelig national dækning; understreger, at offentlige myndigheder skal sikre gennemsigtighed med hensyn til deres aktiviteter og dermed bidrage til at styrke offentlighedens tillid, idet den frie informationsstrøm bidrager til at beskytte liv og helbred og letter og fremmer den samfundsmæssige, økonomiske og politiske debat og beslutningstagning; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at journalister og medieforetagender har meningsfuld adgang til parlamentsdebatter, til parlamentsmedlemmer og højtstående statsansatte, til data af offentlig interesse samt til offentlige begivenheder og pressekonferencer, navnlig regeringers, da mediefriheden begrænses alvorligt, hvis en sådan adgang ikke findes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin bekymring over, at der på nationalt plan i EU's medlemsstater mangler specifikke retlige eller politiske rammer, der beskytter journalister og mediemedarbejdere mod vold, trusler og intimidering; opfordrer offentlige personer og repræsentanter for myndighederne til at undlade at bagvaske journalister, da dette undergraver tilliden til medierne i samfundet; understreger den vigtige rolle, som journalister spiller med hensyn til at rapportere om protester og demonstrationer, og opfordrer til, at de beskyttes, så de kan udføre deres opgave uden frygt; anmoder medlemsstaterne om at udarbejde specifikke uddannelsesprogrammer for de retshåndhævende myndigheder, der er ansvarlige for beskyttelse af journalister; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til både i lovgivningen og i praksis at sikre effektiv beskyttelse af og sikkerhed for journalister og andre medieaktører samt af deres kilder, herunder i en grænseoverskridende sammenhæng,; er af den faste overbevisning, at medlemsstaterne bør forbyde anvendelsen af privatdetektiver som en form for intimidering med det formål at skaffe oplysninger om journalister i forbindelse med deres profession eller om deres kilder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er dybt bekymret over det voksende antal politiske angreb på medierne og beklager den manglende beskyttelse af journalisters kilder; minder om medlemsstaternes forpligtelse til at gennemføre hurtige, upartiske og effektive undersøgelser af angreb på journalister såsom trusler, drab, intimidering og mishandling og opfordrer indtrængende til at intensivere indsatsen for at sætte en stopper for trusler og angreb mod journalister og mediemedarbejdere, for at sikre ansvarlighed og sikre, at ofrene og deres familier har adgang til passende retsmidler; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der findes rapporteringsmekanismer; opfordrer til gennemførelse af EU's menneskerettighedsretningslinjer om ytringsfrihed online og offline, som fremhæver, at EU vil tage passende skridt til at sikre beskyttelse af journalister, både med hensyn til forebyggende foranstaltninger og med hensyn til at tilskynde til effektive efterforskninger, når der forekommer overtrædelser; fremhæver, at kvindelige journalister er særligt sårbare over for chikane og intimidering, og at derfor bør være ekstra sikkerhedsforanstaltninger til at beskytte dem; udtrykker dyb bekymring over stigningen i antallet af angreb på kvindelige journalister og mediearbejdere; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at tage hensyn til kønsspecifikke forhold, når de overvejer foranstaltninger vedrørende journalisters sikkerhed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at implementere Europarådets henstilling om beskyttelse af og sikkerhed for journalister og andre medieaktører og til hurtigst muligt at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-lovgivningen, i national ret, som har til formål at fastsætte fælles minimumsstandarder for at sikre et højt beskyttelsesniveau for whistleblowers; fremhæver, at whistleblowing er afgørende for undersøgende journalistik og pressefrihed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fordømmer brugen af retssager med det formål at få bestemte personer til at holde mund (Strategic Lawsuit Against Public Participation, SLAPP) til at lukke munden på eller intimidere undersøgende journalister og foretagender og skabe et klima af frygt omkring deres rapportering af visse emner; gentager stærkt sin opfordring til Kommissionen om at stille forslag om et omfattende direktiv, som skal indføre minimumsstandarder mod SLAPP-metoder i hele EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om de afsluttende henstillinger fra Det Særlige Udvalg om Organiseret Kriminalitet, Korruption og Hvidvaskning af Penge, der er medtaget i Europa-Parlamentets beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge, hvoraf det fremgik, at lovgivningen om bagvaskelse og ærekrænkelse afskrækker fra mulig indberetning af korruption; gentager sin anmodning til alle medlemsstaterne om at afkriminalisere bagvaskelse og ærekrænkelse i deres respektive retssystemer, som minimum i tilfælde, hvor der er tale om anklager om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge i medlemsstaterne og i udlandet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at oprette et EU-kontaktpunkt med henblik på at sikre en hurtig opfølgning på de tilfælde, hvor journalister søger beskyttelse, og sikre, at deres situation får tilstrækkelig opmærksomhed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at en uforholdsmæssig stor koncentration af ejerskabet i de indholdsproducerende og -distribuerende sektorer kan true borgernes adgang til en bred vifte af indhold; understreger, at mediepluralisme, som afhænger af en spredning af medieejerskabet og et bredt udvalg af indhold samt uafhængig journalistik, er afgørende for at imødegå udbredelsen af desinformation og sikre, at de europæiske borgere er velinformerede; minder om, at i henhold til observatoriet for mediepluralisme er koncentrationen i medieejerskabet fortsat en af de vigtigste risici for mediepluralismen, som skaber hindringer for informationsdiversiteten; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage og gennemføre lovgivningsmæssige rammer om medieejerskab for at undgå horisontal koncentration af ejerskab i mediesektoren og for at sikre gennemsigtighed og offentliggørelse af og let adgang for borgerne til information om mediernes ejerskabsforhold, finansieringskilder og ledelsesstruktur; opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen på medlemsstatsplan af eksisterende EU-instrumenter, som skal modvirke ejerskabskoncentration og ulovlig statsstøtte med det formål at øge diversiteten i medielandskabet; fordømmer ethvert forsøg på at monopolisere ejerskabet af medierne i medlemsstaterne eller udøve politisk indblanding i medieledelsen; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at handle hurtigt og beslutsomt for at øge gennemsigtigheden af medieejerskab og de finansielle kilder, der anvendes af medieejere; opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen for at sikre, at medierne proaktivt publicerer oplysninger om deres ejerstrukturer, herunder deres begunstigede ejere, og at der opstilles klare regler for at forebygge potentielle interessekonflikter i medieejerskabsstrukturer med særlig vægt på at undgå politisk indblanding; fordømmer regeringernes overdrevne indblanding i mediepluralisme gennem offentlig reklame; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge anvendelsen af EU-midler, som er afsat til støtte af frie og uafhængige medier, med henblik på at kanalisere midlerne til dem, der har behov herfor; understreger i denne forbindelse, at EU-midler ikke må bruges på statskontrollerede medier og medier, som udbreder politisk propaganda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | beklager, at medietilsynsmyndighederne i nogle medlemsstater er kommet under regeringens indflydelse og drives på en måde, der er forudindtaget mod medieforetagender, der er kritiske over for regeringen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er bekymret over forsøgene på at udnytte covid-19-pandemien til at straffe uafhængige og kritiske medier og indføre restriktioner for mediernes adgang til og kontrol med regeringens beslutninger og handlinger, hvilket undertrykker eller hæmmer de institutionelle gennemsigtighedsmekanismer gennem vedtagelsen af undtagelsesforanstaltninger og hæmmer en egentlig og velinformeret debat om disse foranstaltninger; understreger, at journalistik og den frie informationsstrøm spiller en afgørende rolle i EU's bestræbelser på at begrænse covid-19-pandemien; påpeger, at journalistik også spiller en afgørende rolle i en akut folkesundhedsmæssig krisesituation; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge sådanne metoder fra nationale regeringers side og medtage resultaterne i sin kommende årlige rapport om retsstaten; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at indføre nødhjælpspakker på EU-plan og nationalt plan for at beskytte journalisters og mediearbejdernes job og levebrød, støtte virksomheder og finansiere public service-medier gennem covid-19-genopretningsplanen, under fuld overholdelse af EU's konkurrenceregler; fremhæver, at visse medieforetagender og navnlig lokale medieplatforme under covid-19-krisen skønsmæssigt har et tab på op til 80 % (28) af deres indtægter som følge af faldende annoncering; understreger, at de europæiske borgere under pandemien har behov for professionelle, økonomisk sikre og uafhængige journalister; gentager i denne forbindelse sin opfordring til at oprette en permanent europæisk fond for journalister inden for rammerne af den næste FFR (2021-2027) som ændret efter covid-19-krisen, der kan tilbyde direkte finansiel støtte til uafhængige journalister og medieforetagender, freelancere og selvstændige mediefolk; understreger, at finansieringen bør forvaltes af uafhængige organisationer for at undgå indblanding i den redaktionelle beslutningsproces, og at der kun bør ydes støtte til offentlige og kommercielle medieforetagender, der reelt er uafhængige og frie for statslig eller anden indblanding; minder om, at der også bør være et særligt fokus på uafhængige mediestartups, navnlig lokale, i medlemsstater, hvor mediefriheden er forringet i de seneste år, hvor koncentrationen inden for medieejerskab er øget betydeligt, og hvor public service-medier er i risiko for politisk indflydelse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gentager i denne forbindelse også sin opfordring til en ambitiøs EU-mediehandlingsplan med henblik på at støtte udviklingen af et levende og pluralistisk medielandskab; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til en ambitiøs FFR med øgede budgetbevillinger til støtte for medier og uafhængig journalistik, navnlig undersøgende journalistik; understreger vigtigheden af innovation inden for journalistik og nyhedsmedier, som kan fremmes med EU-midler; bemærker med bekymring de planlagte budgetnedskæringer for programmerne Et Kreativt Europa og Retfærdighed, Rettigheder og Værdier i Kommissionens reviderede budgetforslag; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over tildelingen af EU-midler til at muliggøre igangsættelse af nye projekter såsom en EU-dækkende hurtig responsmekanisme for overtrædelser af presse- og mediefriheden og en fond for grænseoverskridende undersøgende journalistik med henblik på at styrke mediefrihed og -pluralisme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at medierne spiller en magtfuld rolle med hensyn til at fremme ligestilling og bekæmpe forskelsbehandling; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at tage aktive skridt til at fremme ligestillingen i mediesektoren, så flere kvinder kan indtage kreative eller beslutningstagende stillinger, hvorved medierne kan bidrage til at reducere stereotype kønsopfattelser; |
| --- | --- |

23.

Hadefuld tale

| 24. | fordømmer alle former for hadforbrydelser, hadefuld tale, grundløse beskyldninger eller udtrykt i ond tro (29), både offline og online, der er motiveret af en form for forskelsbehandling såsom på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering, der forekommer i EU og i resten af verden; udtrykker bekymring over hadforbrydelser og forbrydelser i relation til opfordringer til forskelsbehandling og vold, der er sket i forbindelse med covid-19-pandemien, og som har ført til stigmatisering af visse særligt sårbare grupper; |
| --- | --- |

24.

| 25. | beklager de stigende niveauer af hadefuld tale, der anvendes i politisk kommunikation fra regeringer og politiske partier i hele EU; opfordrer medlemsstaterne til kraftigt at fordømme og straffe politikeres og offentlige ansattes hadforbrydelser, hadefulde udtalelser og udpegelse af syndebukke på alle niveauer og i alle typer medier, da disse fænomener direkte normaliserer og styrker had og vold i samfundet, og til at undlade diskriminerende og opildnende retorik i regeringskommunikation, da den er skadelig for samfundet; understreger, at sanktioner altid bør være i overensstemmelse med de internationale standarder for ytringsfrihed; anmoder ligeledes medlemsstaterne om inden for lovens grænser at sikre og fremme ytringsfriheden, herunder den kunstneriske frihed, som er afgørende for en livskraftig demokratisk debat; minder om, at racistisk og fremmedfjendsk tale ikke er omfattet af ytringsfriheden; |
| --- | --- |

25.

| 26. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne til at gennemføre og håndhæve yderligere foranstaltninger til at forebygge, fordømme og bekæmpe hadefuld tale og hadforbrydelser for således at bekæmpe spredningen af hadefuld tale og vold offline og online og også ved at sikre, at de retshåndhævende myndigheder anvender effektive metoder til at registrere hadefuld tale baseret på de principper, som er vedtaget af EU's Gruppe på Højt Plan vedrørende Bekæmpelse af Racisme, Fremmedhad og Andre Former for Intolerance; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver, at hadefuld tale online er blevet stadig mere udbredt i de seneste år, idet enkeltpersoner og skadelige aktører bruger onlineplatformenes magt til at sprede hadefuld information; understreger, at dette skader samfundets interesser, idet skadeligt indhold undergraver en respektfuld og ærlig offentlig diskurs og udgør en trussel mod den offentlige sikkerhed, eftersom hadefuld tale online kan opildne til vold i den virkelige verden; |
| --- | --- |

27.

| 28. | påpeger, at de retlige rammer for bekæmpelse af hadefuld tale og forskelsbehandling bør styrkes; gentager sin opfordring til, at blokaden af forhandlingerne om det horisontale direktiv om bekæmpelse af forskelsbehandling ophæves med henblik herpå; |
| --- | --- |

28.

| 29. | gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe foranstaltninger til at øge kvinders sikkerhed i det offentlige rum og på internettet for at imødegå nye former for kønsbaseret vold såsom cyberstalking og chikane på internettet og til at indføre omfattende mekanismer til at bistå ofre for denne form for vold; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet om at aktivere passerellebestemmelsen i artikel 83, stk. 1, TEUF med henblik på at optage vold mod kvinder og piger og andre former for kønsbaseret vold (herunder cybervold) på listen over EU-anerkendte forbrydelser; |
| --- | --- |

30.

| 31. | noterer sig den adfærdskodeks om bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online, som Kommissionen har fremmet, og dens femte evalueringsrunde, hvoraf det fremgår, at IT-virksomhederne i gennemsnit fjerner 71 % af den ulovlige hadefuld tale, der anmeldes til dem; minder om, at journalister og civilsamfundsorganisationer bør inddrages i evalueringen og revisionen af adfærdskodeksen, og at de IT-virksomheder, der deltager i adfærdskodeksen, kun gennemgår anmodninger om ophævelse af deres vilkår og betingelser og fællesskabsretningslinjer; fremhæver den brede skønsmargen, som er overladt til private virksomheder med hensyn til at afgøre, hvad der er ulovligt; opfordrer alle virksomheder, der driver sociale medieplatforme, til at tage del i adfærdskodeksen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | påpeger, at medlemsstaterne ved hjælp af alle passende midler skal sikre, at medierne, herunder internettet og sociale medier, samt reklamer er fri for enhver tilskyndelse til vold eller had rettet mod en person eller en gruppe af personer, og at dette kan have en direkte effekt på disse enkeltpersoners deltagelse i civilsamfundet; gentager sin opfordring til Kommissionen, medlemsstaterne og udbyderne af sociale medier til at bekæmpe udbredelsen af racisme, fremmedhad, LGBTI-fobi og religiøst had på internettet i samarbejde med de relevante civilsamfundsorganisationer; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indsamle mere pålidelige data om omfanget af hadefuld tale og hadforbrydelser; |
| --- | --- |

32.

| 33. | udtrykker sin bekymring over ofres manglende indberetning af hadforbrydelser som følge af manglende sikkerhedsgarantier og som følge af, at myndighederne ikke efterforsker ordentligt og ikke sætter en stopper for straffriheden for hadforbrydelser i medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle og udbrede redskaber og mekanismer til indberetning af hadforbrydelser og hadefuld tale og til at sikre, at alle tilfælde af påståede hadforbrydelser eller hadefuld tale bliver effektivt efterforsket, retsforfulgt og prøvet ved en domstol; |
| --- | --- |

33.

Desinformation og platformenes rolle

| 34. | bemærker, at den nye digitale teknologi og det nye digitale miljø har forværret problemet med spredning af desinformation og udenlandsk indblanding og har resulteret i, at onlineplatforme spiller en vigtig rolle i forbindelse med offentliggørelse, formidling og fremme af nyheder og andet medieindhold; gentager sin bekymring over den potentielle trussel, som desinformation udgør for informationsfriheden, ytringsfriheden, den demokratiske samtale, mediernes uafhængighed og folkesundheden; fremhæver, at foranstaltninger til bekæmpelse af desinformation bør fokusere på at fremme en pluralisme af holdninger ved at fremme journalistik af høj kvalitet, som leverer pålidelige, faktabaserede og verificerede oplysninger, samt på at opbygge mediekendskab, og at enhver sådan foranstaltning skal omfatte garantier for informationsfriheden og ytringsfriheden; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ser gerne et større samarbejde mellem onlineplatformene og de retshåndhævende myndigheder for effektivt at begrænse udbredelsen af hadefuld tale og opfordringer til vold; understreger, at det er vigtigt straks at fjerne ulovligt indhold for at bremse den ukontrollerede spredning heraf; bemærker dog, at onlineplatformene hverken kan eller bør blive til private censurorganer, og at onlineplatformenes fjernelse af ulovligt indhold altid bør være omfattet af garantier, herunder kontrol fra medlemsstaternes retsmyndigheder for at beskytte ytringsfriheden, herunder den kunstneriske frihed, retten til fri og uafhængig information og borgernes grundlæggende rettigheder i almindelighed; minder om, at onlineplatforme er en del af det offentlige rum på nettet, hvor den offentlige debat foregår; opfordrer Kommissionen til at sikre garantier i forbindelse med platforme, så de grundlæggende rettigheder og ytringsfriheden overholdes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at politisk profilering, desinformation og manipulation af oplysninger ofte anvendes af politiske partier og private eller offentlige enheder, og gentager sin bekymring over, at der konstant afsløres tegn på indblanding ofte med tegn på udenlandsk indflydelse forud for alle større nationale valg og EU-valg, idet en stor del af denne indblanding er til fordel for EU-modstandere og populistiske kandidater, der tilstræber at polarisere og annullere ideologisk pluralisme og samtidig sigter på specifikke mindretal og sårbare grupper; peger på, at bekæmpelse af indblanding fra tredjeparter i fremtiden vil være en grundlæggende faktor for at opretholde de europæiske værdier og demokratiet; understreger i forbindelse med covid-19-nødsituationen, at desinformation og sensationelle medierapporter om pandemien også er blevet benyttet af ekstreme højreorienterede og populistiske grupper og politikere til at gå efter minoritetsgrupper og bidrage til en indvandrerfjendtlig retorik, som har ført til en stigning i tilfælde af racistisk og fremmedfjendsk hadefuld tale samt diskrimination; |
| --- | --- |

36.

| 37. | påpeger, at forskellige former for misinformation og desinformation samt andre former for manipulation af oplysninger bl.a. i forbindelse med covid-19-pandemien fortsat breder sig rundt i verden og ofte er rettet mod de mest sårbare grupper og potentielt har skadelige konsekvenser for den offentlige sikkerhed, sundhed og en effektiv krisestyring; mener, at disse desinformationskampagner har til formål at svække den demokratiske proces og borgernes tillid til medlemsstaternes demokratiske institutioner; glæder sig over Kommissionens meddelelse af 10. juni 2020 om bekæmpelse af covid-19-desinformation; minder om, at alle foranstaltninger til bekæmpelse af desinformation, herunder dem, der er truffet i forbindelse med covid-19-krisen, skal være nødvendige, forholdsmæssige, gennemsigtige, midlertidige og underlagt et regelmæssigt tilsyn, idet enhver tendens i retning af offentligt monopol eller koncentration af informationskilder skal undgås og under ingen omstændigheder må forhindre journalister og medieaktører i at udføre deres arbejde eller føre til uretmæssig fjernelse eller blokering af indhold på internettet; beklager, at visse onlineplatforme fjerner eller censurerer indhold, herunder journalistisk indhold om covid-19-pandemien, på grundlag af uigennemsigtige betingelser og vilkår, hvilket begrænser ytringsfriheden unødigt; understreger, at anvendelse af sådanne foranstaltninger kan føre til, at adgang til vigtige folkesundhedsrelaterede oplysninger forhindres eller begrænses; fremhæver, at ethvert forsøg på at kriminalisere information med relation til pandemien kan skabe mistillid til de institutionelle oplysninger, forsinke adgangen til pålidelige oplysninger og begrænse ytringsfriheden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fordømmer konspirationsteorier og offentligt finansierede desinformationskampagner, der har til formål at miskreditere EU og vildlede offentligheden om dens mål og aktiviteter; opfordrer Kommissionen til åbent at fordømme og aflive de løgne og den desinformation, som statslige myndigheder spreder om EU, og til at udsende og distribuere et faktuelt svar med henblik på at informere borgerne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over Kommissionens initiativ til at fremlægge en europæisk handlingsplan for demokrati, der har til formål at bekæmpe desinformation og tilpasse sig nye trusler og manipulationer samt støtte frie og uafhængige medier; understreger i denne forbindelse, at beskyttelse af ytringsfriheden, herunder frie, uafhængige og økonomisk levedygtige medier og den kunstneriske frihed, grundlæggende rettigheder og den demokratiske samtale og samtidig bekæmpelse af hadefuld tale og desinformation er en grundlæggende faktor for forsvaret af retsstatsprincippet og demokratiet i EU; bemærker med bekymring, at websites, som spreder desinformation i EU, ifølge en undersøgelse fra Global Disinformation Index (GDI) har en årlig reklameindtægt på over 70 mio. EUR; fremhæver de potentielt negative virkninger af forretningsmodeller, der er baseret på mikromålrettet reklame; bekræfter, at den generelle forordning om databeskyttelse (30) indeholder bestemmelser om borgernes ret til ikke at blive genstand for omsiggribende onlinesporing på tværs af websteder og applikationer; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at gå i yderligere dialog med de digitale platforme og intensivere indsatsen for at bringe sådanne metoder til ophør for at bekæmpe strategisk, automatiseret forstærkning af desinformation gennem anvendelse af robotter eller falske profiler online og for at øge gennemsigtigheden med hensyn til finansiering og distribution af onlinereklame; opfordrer endvidere alle onlineplatforme til at sikre, at de algoritmer, der understøtter deres søgefunktioner, ikke primært er baseret på reklamer; anmoder om, at der oprettes en ekspertgruppe om digitale og grundlæggende rettigheder med deltagelse af uafhængige medier og NGO'er, som arbejder med digitale rettigheder og menneskerettigheder, der kan bistå EU-institutionerne og Kommissionen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over lanceringen af det europæiske observatorium for mediepluralisme, som vil højne niveauet for den tilgængelige videnskabelige viden om desinformation online, fremme udviklingen af et EU-marked for verifikationstjenester og støtte oprettelsen af et grænseoverskridende og multidisciplinært fællesskab bestående af faktatjekkere og akademiske forskere, som samarbejder med interessenter om at kortlægge, analysere og afsløre potentielle desinformationstrusler, f.eks. med hensyn til covid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder Kommissionen og medlemsstaterne samt den private sektor, navnlig onlineplatforme, og civilsamfundet som helhed om behovet for en fælles indsats med hensyn til bekæmpelse af desinformation; understreger, at onlineplatforme bør spille en central rolle med hensyn til at opdage og modvirke desinformation; anerkender den lovende og nødvendige men stadig utilstrækkelige virkning af de frivillige foranstaltninger, som visse tjenesteydere og platforme har truffet for at bekæmpe desinformation, ulovligt indhold og udenlandsk indblanding i valgprocesserne i EU; fremhæver dog, at onlineplatforme i dag stadig ikke tager passende ansvar for at bekæmpe disse overhængende trusler; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver, at effektiviteten af onlineplatformenes aktioner for at bekæmpe desinformation først kan vurderes, når de gennemføres i fuld gennemsigtighed, og når alle relevante data deles; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at vurdere alle mulige foranstaltninger til at tvinge onlineplatforme til at håndtere spredningen af misinformation effektivt på en gennemsigtig og ansvarlig måde og til at dele de relevante data i overensstemmelse hermed; opfordrer Kommissionen til at pålægge onlineplatforme, som ikke gør dette, sanktioner; forventer at se dette afspejlet i den europæiske handlingsplan for demokrati og retsakten om digitale tjenester; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger i denne forbindelse, at fjernelse af onlineindhold uden en retsafgørelse, som fastslår, at det er ulovligt, har en stærk indvirkning på ytrings- og informationsfriheden og risikerer at føre til censur; opfordrer til regelmæssige konsekvensanalyser af de frivillige foranstaltninger, der træffes af tjenesteudbydere og -platforme for at bekæmpe desinformation; fastholder, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at respektere, beskytte og sikre grundlæggende rettigheder og anmoder om en vurdering af alle tilgængelige muligheder for at beskytte og sikre retten til information og deltagelse; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at stille forslag om EU-regler for onlineplatforme, der også har til hensigt at modvirke nationale metoder, som begrænser ytringsfriheden unødigt; understreger, at brug af automatiserede værktøjer til begrænsning af indhold kan bringe ytrings- og informationsfriheden i fare, og at EU's digitale politik og strategi skal sikre passende retsmidler og garantier i fuld overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU's charter om grundlæggende rettigheder og i den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

43.

| 44. | er af den opfattelse, at EU's adfærdskodeks om desinformation kan styrkes gennem forbedret overvågning af de eksisterende forpligtelser, gennemsigtig og opdelt levering af information og data fra onlineplatformene og udvidelse af sådanne forpligtelser; er af den opfattelse, at en samregulerende tilgang, som løbende afspejler den aktuelle udvikling i den digitale sfære, kan være en vej fremad; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer virksomheder bag sociale medier og onlineplatforme til at undersøge mulighederne for at stille redskaber til rådighed, så brugerne kan indberette og markere potentiel desinformation med henblik på hurtig afhjælpning og vurdering ved uafhængige og upartiske udenforstående organisationer, som tjekker fakta, idet misbrug af sådanne værktøjer undgås; understreger, at onlineplatforme bør samarbejde med medlemsstaterne og EU-institutionerne om at lette vurderingen af desinformation og udenlandsk indblanding og identificeringen af gerningsmændene bag; |
| --- | --- |

45.

Mediekendskab

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats for at styrke uddannelsespolitikker, der fremmer medie- og IT-kendskab, sætter borgerne i stand til at tænke kritisk og hjælper dem med at identificere desinformation; fremhæver i denne forbindelse, at bevarelse af den redaktionelle uafhængighed inden for centrale og lokale medieforetagender og udvikling af mediekendskabsprojekter er afgørende elementer til at opbygge robusthed, øge bevidstheden og styrke uddannelsen med hensyn til effektiv bekæmpelse af propaganda, desinformation og manipulationer; anser løbende undervisning i mediekendskab og en indsats på tværs af alle aldersgrupper for at være af yderste vigtighed i forhold til at øge samfundets robusthed over for sådanne trusler i det digitale rum; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne og civilsamfundets organisationer om at udvikle læseplaner for information, medier og datafærdigheder; understreger, at mediekendskab er en stadig vigtigere og afgørende færdighed for borgerne; peger på, at det for at nå et bredere publikum og så mange aldersgrupper som muligt er vigtigt at opskalere mediekendskabsinitiativerne gennem sociale medier, herunder gennem effektive mediekendskabsstrategier for ældre og de mest sårbare grupper; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme programmer og politikker, som sigter mod at fremme medie- og nyhedskendskab for journalister og medieaktører og mod at udvikle en kritisk og bevidst holdning til brugen af IKT som f.eks. oplysningskampagner om rettigheder og mulige risici i den digitale verden; understreger behovet for at udvikle en omfattende EU-strategi for mediekendskab og opfordrer Kommissionen til at intensivere bestræbelserne i denne forbindelse; understreger civilsamfundsorganisationernes centrale rolle med hensyn til at fremme mediekendskabet og hjælpe med at forebygge spredning af hadefuld tale; minder om, at programmer, der anses for at anvende effektive strategier til bekæmpelse af hadforbrydelser og hadefuld tale, fokuserer på samarbejde, kommunikation, konfliktløsning, problemløsning, mægling og bevidsthed om fordomme; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at øge indsatsen for at øge EU-midlerne til programmer for mediekendskab og til aktivt at fremme pålidelige, faktabaserede og faktakontrollerede oplysninger ved at styrke mediedistributionskanalerne med henblik på at forbedre adgangen til sådanne oplysninger; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre bestemmelserne i det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester, som forpligter dem til at fremme og udvikle mediekendskabsfærdigheder; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at yde støtte til at supplere uddannelsesprogrammerne i alle medlemsstater, ikke kun med hensyn til mediekendskab, men også med hensyn til en bredere civilsamfundsuddannelse, som omfatter demokratiske værdier og menneskerettigheder, med det formål at øge opmærksomheden på desinformation og propaganda; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at medieorganisationer på lokalt og lokalt plan er centrale strukturer til fremme, udarbejdelse og formidling af information og fakta i forbindelse med kunst- og kulturbegivenheder på lokalt niveau og af mindretal; anser dem for at være et vigtigt instrument til at bevare mediepluralisme og et multikulturelt miljø i Europa; mener, at lokalradio og -tv også bør inddrages som interessenter i EU-programmer, der har til formål at fremme journalistik og mediekendskab, og opfordrer medlemsstaterne til at give dem tilstrækkelig støtte og sikre, at de varetager deres uddannelsesmæssige og kulturelle rolle; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer EU-institutionerne til at sørge for styrket og proaktiv kommunikation på alle officielle sprog, når der indtræffer større offentlige nødsituationer, såsom pandemien, med henblik på at sikre, at EU-borgerne har adgang til præcise, brugervenlige og verificerede oplysninger; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17.

(2)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(3)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69.

(4)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0014.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0101.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0103.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0080.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0031.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0021.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0328.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0032.

(14)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 19.

(15)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 31.

(16)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 57.

(17)  EUT C 324 af 27.9.2019, s. 392.

(18)  EUT C 41 af 6.2.2020, s. 64.

(19)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 111.

(20)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 11.

(21)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 29.

(22)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 135.

(23)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 82.

(24)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 5.

(25)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 162.

(26)  EUT C 208 af 10.6.2016, s. 89.

(27)  International Women’s Media Foundation, »Global Report on the Status of Women in the News Media« (Global rapport om kvinders status i nyhedsmedier), 2011.

(28)  Se The Economist, »The newspaper industry is taking a battering«, 18. april 2020 og News Media Europe, »COVID-19 and the news media: journalism always comes at a cost«, 24. marts 2020.

(29)  Menneskerettighedsdomstolens dom af 23. april 1992, anmodning nr. 11798/85, præmis 46.

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/43

---

P9_TA(2020)0321

En ny industristrategi for Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (2020/2076(INI))

(2021/C 425/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 9, 151, 152, 153, stk. 1, og 2, samt artikel 173, der vedrører EU's industripolitik, og som bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 9, 151, 152, 153, stk. 1, og 2, samt artikel 173, der vedrører EU's industripolitik, og som bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne,

| — | der henviser til artikel 14, 27 og 30 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14, 27 og 30 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til TEUF og traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig dens artikel 5, stk. 3, og til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til TEUF og traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig dens artikel 5, stk. 3, og til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, i TEU, der omhandler det indre marked, bæredygtig udvikling og social markedsøkonomi, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, i TEU, der omhandler det indre marked, bæredygtig udvikling og social markedsøkonomi,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til resultaterne af indekset over den digitale økonomi og det digitale samfund 2020, der blev offentliggjort den 11. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af indekset over den digitale økonomi og det digitale samfund 2020, der blev offentliggjort den 11. juni 2020,

| — | der henviser til Kommissionens dokument af 2. juni 2020 om køreplanen for lægemiddelstrategien — rettidig adgang for patienter til lægemidler til en overkommelig pris, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens dokument af 2. juni 2020 om køreplanen for lægemiddelstrategien — rettidig adgang for patienter til lægemidler til en overkommelig pris,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020« (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020« (COM(2020)0440),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020»En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020»En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. maj 2020 om den nye flerårige finansielle ramme, egne indtægter og genopretningsplanen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. maj 2020 om den nye flerårige finansielle ramme, egne indtægter og genopretningsplanen (1),

| — | der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose: forår 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose: forår 2020,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds formands konklusioner af 23. april 2020 efter videokonferencen mellem medlemmerne af Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds formands konklusioner af 23. april 2020 efter videokonferencen mellem medlemmerne af Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (2),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og den højtstående repræsentant af 8. april 2020 om EU's globale svar på covid-19 (JOIN (2020)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og den højtstående repræsentant af 8. april 2020 om EU's globale svar på covid-19 (JOIN (2020)0011),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds formands konklusioner af 17. marts 2020 efter videokonferencen mellem medlemmerne af Det Europæiske Råd om covid-19, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds formands konklusioner af 17. marts 2020 efter videokonferencen mellem medlemmerne af Det Europæiske Råd om covid-19,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. marts 2020 med titlen »En koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet« (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. marts 2020 med titlen »En koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet« (COM(2020)0112),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), til konklusionerne om »Mere cirkularitet — Omstilling til et bæredygtigt samfund«, som blev vedtaget at Rådet på dets 3716. møde afholdt den 4. oktober 2019 (12791/19) og til Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), til konklusionerne om »Mere cirkularitet — Omstilling til et bæredygtigt samfund«, som blev vedtaget at Rådet på dets 3716. møde afholdt den 4. oktober 2019 (12791/19) og til Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« (COM(2015)0614),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« COM(2020)0103),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til forordning af 4. marts 2020 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til forordning af 4. marts 2020 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (COM(2020)0080),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsprogram for 2020 med titlen »En mere ambitiøs Union« (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsprogram for 2020 med titlen »En mere ambitiøs Union« (COM(2020)0037),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 om en investeringsplan for et bæredygtigt Europa (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 om en investeringsplan for et bæredygtigt Europa (COM(2020)0021),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 28. november 2019 med titlen »Masterplan for en konkurrencedygtig omstilling af EU's energiintensive industrier, der muliggør en klimaneutral, cirkulær økonomi inden 2050«(rapport fra Gruppen på højt plan vedrørende energiintensive industrier), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 28. november 2019 med titlen »Masterplan for en konkurrencedygtig omstilling af EU's energiintensive industrier, der muliggør en klimaneutral, cirkulær økonomi inden 2050«(rapport fra Gruppen på højt plan vedrørende energiintensive industrier),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retfærdig beskatning i en digitaliseret og globaliseret økonomi: BEPS 2.0 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retfærdig beskatning i en digitaliseret og globaliseret økonomi: BEPS 2.0 (4),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 12. december 2019 (EUCO 29/19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 12. december 2019 (EUCO 29/19),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20. juni 2019 med titlen »En ny strategisk dagsorden for EU 2019-2024« (EUCO 9/19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20. juni 2019 med titlen »En ny strategisk dagsorden for EU 2019-2024« (EUCO 9/19),

| — | der henviser til konklusionerne om en fremtidig strategi for EU's industripolitik, som blev vedtaget af Rådet på dets 3655. samling den 29. november 2018 (14832/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne om en fremtidig strategi for EU's industripolitik, som blev vedtaget af Rådet på dets 3655. samling den 29. november 2018 (14832/2018),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om »En ny europæisk kulturdagsorden« (COM(2018)0267),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2017 med titlen »Investering i en intelligent, innovativ og bæredygtig industri — En ny strategi for Unionens industripolitik« (COM(2017)0479), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2017 med titlen »Investering i en intelligent, innovativ og bæredygtig industri — En ny strategi for Unionens industripolitik« (COM(2017)0479),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om opbygning af en ambitiøs industripolitisk EU-strategi som en strategisk prioritering til fremme af vækst, beskæftigelse og innovation i Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om opbygning af en ambitiøs industripolitisk EU-strategi som en strategisk prioritering til fremme af vækst, beskæftigelse og innovation i Europa (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af den europæiske industri (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af den europæiske industri (6),

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om opbygning af en ambitiøs industripolitisk EU-strategi som en strategisk prioritering til fremme af vækst, beskæftigelse og innovation i Europa (O-000047/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om opbygning af en ambitiøs industripolitisk EU-strategi som en strategisk prioritering til fremme af vækst, beskæftigelse og innovation i Europa (O-000047/2017),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 med titlen »På vej mod en akt for det digitale indre marked« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 med titlen »På vej mod en akt for det digitale indre marked« (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. april 2016 med titlen »Digitalisering af EU's industri — Fuldt udbytte af det digitale indre marked« (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. april 2016 med titlen »Digitalisering af EU's industri — Fuldt udbytte af det digitale indre marked« (COM(2016)0180),

| — | der henviser til Parisaftalen, som blev ratificeret af Europa-Parlamentet den 4. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, som blev ratificeret af Europa-Parlamentet den 4. oktober 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. oktober 2016 om behovet for en europæisk genindustrialiseringspolitik i lyset af de nylige tilfælde med Caterpillar og Alstom (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. oktober 2016 om behovet for en europæisk genindustrialiseringspolitik i lyset af de nylige tilfælde med Caterpillar og Alstom (8),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15. december 2016 og 23. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15. december 2016 og 23. juni 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2016»En sammenhængende EU-politik for de kulturelle og kreative industrier« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2016»En sammenhængende EU-politik for de kulturelle og kreative industrier« (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om en dagsorden for industriel konkurrenceevne, om den digitale omstilling af den europæiske industri og om pakken med teknologier til det digitale indre marked og modernisering af de offentlige tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om en dagsorden for industriel konkurrenceevne, om den digitale omstilling af den europæiske industri og om pakken med teknologier til det digitale indre marked og modernisering af de offentlige tjenester,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 om genindustrialisering af Europa med henblik på at fremme konkurrenceevne og bæredygtighed (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 om genindustrialisering af Europa med henblik på at fremme konkurrenceevne og bæredygtighed (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. januar 2014 med titlen »En industriel renæssance i Europa« (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. januar 2014 med titlen »En industriel renæssance i Europa« (COM(2014)0014),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 22. maj 2013 og 22. marts 2019 (EUCO 1/19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 22. maj 2013 og 22. marts 2019 (EUCO 1/19),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om International Handel, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Regionaludviklingsudvalget og Retsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om International Handel, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Regionaludviklingsudvalget og Retsudvalget,

| — | der henviser til skrivelse fra Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0197/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0197/2020),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har brug for en ny industristrategi i overensstemmelse med målet om klimaneutralitet senest i 2050, der vil skabe betingelserne for et innovativt, inklusivt, modstandsdygtigt og digitaliseret samfund og yde et væsentligt bidrag til den europæiske industris globale konkurrenceevne; der henviser til, at denne strategi bør opretholde et højt beskæftigelsesniveau og arbejdspladser af høj kvalitet, således at ingen lades i stikken; der henviser til, at en sådan strategi skal sikre den dobbelte omstilling til et europæisk industrielt grundlag, der er moderne, digitaliseret, udnytter det fulde potentiale af vedvarende energi, og som er meget energi- og ressourceeffektivt og klimaneutralt; der henviser til, at strategien også bør styrke EU's globale førerposition og mindske Unionens afhængighed af andre dele af verden i strategiske værdikæder gennem diversificering og ved at gøre dem mere bæredygtige, undgå udflytning af europæiske industrier og samtidig bevare et åbent marked; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har brug for en ny industristrategi i overensstemmelse med målet om klimaneutralitet senest i 2050, der vil skabe betingelserne for et innovativt, inklusivt, modstandsdygtigt og digitaliseret samfund og yde et væsentligt bidrag til den europæiske industris globale konkurrenceevne; der henviser til, at denne strategi bør opretholde et højt beskæftigelsesniveau og arbejdspladser af høj kvalitet, således at ingen lades i stikken; der henviser til, at en sådan strategi skal sikre den dobbelte omstilling til et europæisk industrielt grundlag, der er moderne, digitaliseret, udnytter det fulde potentiale af vedvarende energi, og som er meget energi- og ressourceeffektivt og klimaneutralt; der henviser til, at strategien også bør styrke EU's globale førerposition og mindske Unionens afhængighed af andre dele af verden i strategiske værdikæder gennem diversificering og ved at gøre dem mere bæredygtige, undgå udflytning af europæiske industrier og samtidig bevare et åbent marked;

| B. | der henviser til, at covid-19-pandemien og dens konsekvenser har skabt en hidtil uset økonomisk nedgang i Europa, der risikerer at forværre uligheder og sociale spændinger i EU, især blandt de mest sårbare borgere; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at covid-19-pandemien og dens konsekvenser har skabt en hidtil uset økonomisk nedgang i Europa, der risikerer at forværre uligheder og sociale spændinger i EU, især blandt de mest sårbare borgere;

| C. | der henviser til, at den industrielle konkurrenceevne og klimapolitikken gensidigt styrker hinanden, og at en innovativ og klimaneutral genindustrialisering vil skabe lokale arbejdspladser og sikre den europæiske økonomis konkurrenceevne; der henviser til, at der bør anlægges en sådan tilgang i alle politikker, der vedrører den grønne og digitale omstilling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den industrielle konkurrenceevne og klimapolitikken gensidigt styrker hinanden, og at en innovativ og klimaneutral genindustrialisering vil skabe lokale arbejdspladser og sikre den europæiske økonomis konkurrenceevne; der henviser til, at der bør anlægges en sådan tilgang i alle politikker, der vedrører den grønne og digitale omstilling;

| D. | der henviser til, at EU er nødt til at frigøre det uudnyttede potentiale for iværksætteri, der findes blandt bestemte sociale grupper, hvor det endnu ikke er fuldt udviklet, herunder unge, migranter, ældre og kvinder; der henviser til, at EU's industristrategi kan være en lejlighed til at fremme iværksætterkulturen i underrepræsenterede eller ugunstigt stillede grupper og sætte dem i stand til fuldt ud at bidrage til den digitale og grønne omstilling; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU er nødt til at frigøre det uudnyttede potentiale for iværksætteri, der findes blandt bestemte sociale grupper, hvor det endnu ikke er fuldt udviklet, herunder unge, migranter, ældre og kvinder; der henviser til, at EU's industristrategi kan være en lejlighed til at fremme iværksætterkulturen i underrepræsenterede eller ugunstigt stillede grupper og sætte dem i stand til fuldt ud at bidrage til den digitale og grønne omstilling;

| E. | der henviser til, at alle økonomiske sektorer, og navnlig SMV'er, er blevet påvirket af covid-19-pandemien og den hidtil usete økonomiske afmatning, som den har skabt, og at nogle sektorer endda er gået fuldstændig i stå; der henviser til, at det i denne kontekst ikke vil være muligt at opnå en hurtig og retfærdig genopretning ved at fortsætte med »business as usual«, og at enhver fremtidsorienteret industristrategi bør begynde med at gøre noget ved det industrielle opsving og den globale konkurrenceevne på lang sigt, særligt inden for vækstsektorer og de sektorer, der er blevet ramt hårdest af covid-19-nedlukningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle økonomiske sektorer, og navnlig SMV'er, er blevet påvirket af covid-19-pandemien og den hidtil usete økonomiske afmatning, som den har skabt, og at nogle sektorer endda er gået fuldstændig i stå; der henviser til, at det i denne kontekst ikke vil være muligt at opnå en hurtig og retfærdig genopretning ved at fortsætte med »business as usual«, og at enhver fremtidsorienteret industristrategi bør begynde med at gøre noget ved det industrielle opsving og den globale konkurrenceevne på lang sigt, særligt inden for vækstsektorer og de sektorer, der er blevet ramt hårdest af covid-19-nedlukningsforanstaltninger;

| F. | der henviser til, at ny gæld, som der er indgået aftale om for at overleve den økonomiske nedgang, sandsynligvis vil efterlade virksomheder med en mere skrøbelig finansiel struktur, hvilket vil føre til træg vækst og mangel på investeringskapacitet til den dobbelte omstilling til en økonomi, der er både digitaliseret og klimaneutral, energieffektiv og cirkulær; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ny gæld, som der er indgået aftale om for at overleve den økonomiske nedgang, sandsynligvis vil efterlade virksomheder med en mere skrøbelig finansiel struktur, hvilket vil føre til træg vækst og mangel på investeringskapacitet til den dobbelte omstilling til en økonomi, der er både digitaliseret og klimaneutral, energieffektiv og cirkulær;

| G. | der henviser til, at Unionen under disse omstændigheder har brug for en industristrategi med to særskilte faser, hvoraf den ene fokuserer på genopretning og den anden på genopbygning og modstandsdygtighed; der henviser til, at den økonomiske genopretning bør baseres på en stærk social og miljømæssigt bæredygtig tilgang og bør støtte en industriel genopbygning i retning af en vellykket digital og grøn omstilling med kvalificeret arbejdskraft til at ledsage disse omstillinger og sikre en rimelig og retfærdig omstilling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Unionen under disse omstændigheder har brug for en industristrategi med to særskilte faser, hvoraf den ene fokuserer på genopretning og den anden på genopbygning og modstandsdygtighed; der henviser til, at den økonomiske genopretning bør baseres på en stærk social og miljømæssigt bæredygtig tilgang og bør støtte en industriel genopbygning i retning af en vellykket digital og grøn omstilling med kvalificeret arbejdskraft til at ledsage disse omstillinger og sikre en rimelig og retfærdig omstilling;

| H. | der henviser til, at den europæiske industrisektor er stærkt sammenflettet, og at der er stærke indbyrdes forbindelser mellem medlemsstaterne og forskellige tilgange til virksomheder af forskellig størrelse; der henviser til, at en koordineret europæisk politik, der sikrer, at hele produktionskæden, fra store virksomheder til SMV'er, kan drage fordele af tiltagene, vil blive mere succesfuld med hensyn til at øge Europas globale konkurrenceevne og bæredygtighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den europæiske industrisektor er stærkt sammenflettet, og at der er stærke indbyrdes forbindelser mellem medlemsstaterne og forskellige tilgange til virksomheder af forskellig størrelse; der henviser til, at en koordineret europæisk politik, der sikrer, at hele produktionskæden, fra store virksomheder til SMV'er, kan drage fordele af tiltagene, vil blive mere succesfuld med hensyn til at øge Europas globale konkurrenceevne og bæredygtighed;

| I. | der henviser til, at EU fortsat bør stræbe efter ambitiøse handelsaftaler både multilateralt og bilateralt; der henviser til, at den europæiske industri inden covid-19-krisen ganske vist stadig udgjorde støttepillen i EU's økonomi og beskæftigede ca. 32 mio. mennesker, men at den allerede befandt sig ved en skillevej, idet dens bidrag til EU's BNP var faldet fra 23 % til 19 % i løbet af de sidste 20 år; der henviser til, at den i øjeblikket står over for en intens international konkurrence og ofte rammes af stadig mere protektionistiske handelsforanstaltninger fra tredjelande, som ikke har høje miljømæssige og sociale standarder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU fortsat bør stræbe efter ambitiøse handelsaftaler både multilateralt og bilateralt; der henviser til, at den europæiske industri inden covid-19-krisen ganske vist stadig udgjorde støttepillen i EU's økonomi og beskæftigede ca. 32 mio. mennesker, men at den allerede befandt sig ved en skillevej, idet dens bidrag til EU's BNP var faldet fra 23 % til 19 % i løbet af de sidste 20 år; der henviser til, at den i øjeblikket står over for en intens international konkurrence og ofte rammes af stadig mere protektionistiske handelsforanstaltninger fra tredjelande, som ikke har høje miljømæssige og sociale standarder;

| J. | der henviser til, at den nye europæiske industristrategi skal sikre den dobbelte omstilling til et europæisk industrigrundlag, der er konkurrencedygtigt og bæredygtigt; der henviser til, at denne omstilling udgør en mulighed for EU til at modernisere sit industrielle grundlag, fastholde og tilbageflytte arbejdspladser og den vigtigste industrielle produktion og opbygge de færdigheder og den kapacitet, der er nødvendig for, at de samlede bestræbelser kan leve op til de mål, der er fastsat i klimaloven og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG'erne); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den nye europæiske industristrategi skal sikre den dobbelte omstilling til et europæisk industrigrundlag, der er konkurrencedygtigt og bæredygtigt; der henviser til, at denne omstilling udgør en mulighed for EU til at modernisere sit industrielle grundlag, fastholde og tilbageflytte arbejdspladser og den vigtigste industrielle produktion og opbygge de færdigheder og den kapacitet, der er nødvendig for, at de samlede bestræbelser kan leve op til de mål, der er fastsat i klimaloven og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG'erne);

| K. | der henviser til, at strategien skal tilvejebringe de nødvendige lovgivningsmæssige rammer til at muliggøre den dobbelte omstilling samt de nødvendige infrastrukturer og finansielle ressourcer og fokusere på princippet om »energieffektivitet først«, energi- og ressourcebesparelser, teknologier for vedvarende og nul- eller lavemissionsenergi, cirkularitet og ikke-toksicitet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at strategien skal tilvejebringe de nødvendige lovgivningsmæssige rammer til at muliggøre den dobbelte omstilling samt de nødvendige infrastrukturer og finansielle ressourcer og fokusere på princippet om »energieffektivitet først«, energi- og ressourcebesparelser, teknologier for vedvarende og nul- eller lavemissionsenergi, cirkularitet og ikke-toksicitet;

| L. | der henviser til, at klimaændringer og miljøforringelse fortsat en af de største udfordringer ud over covid-19-krisen, og at de kræver en omfattende fælles tilgang; der henviser til, at EU's industrielle emissioner bidrager til Europas samlede drivhusgasemissioner; der henviser til, at dekarboniseringen af den energiintensive industri fortsat er en af de største udfordringer på vejen mod at opnå klimaneutralitet senest i 2050; der henviser til, at alle sektorer bør bidrage til at nå Unionens klimamål; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at klimaændringer og miljøforringelse fortsat en af de største udfordringer ud over covid-19-krisen, og at de kræver en omfattende fælles tilgang; der henviser til, at EU's industrielle emissioner bidrager til Europas samlede drivhusgasemissioner; der henviser til, at dekarboniseringen af den energiintensive industri fortsat er en af de største udfordringer på vejen mod at opnå klimaneutralitet senest i 2050; der henviser til, at alle sektorer bør bidrage til at nå Unionens klimamål;

| M. | der henviser til, at covid-19-krisen har sat fokus på den afgørende rolle, som digitale aktiver, herunder konnektivitet og net samt digitale færdigheder, spiller som redskaber, der gør det muligt for arbejdstagere og virksomheder at tilpasse den måde, hvorpå de udfører deres opgaver og operationer, til den akutte nødsituation; der henviser til, at den digitale infrastrukturs modstandsdygtighed og styrkelsen af arbejdstagernes digitale færdigheder er områder, der bør prioriteres, hvis man ønsker at styrke de europæiske virksomheders, navnlig SMV'ernes, konkurrenceevne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at covid-19-krisen har sat fokus på den afgørende rolle, som digitale aktiver, herunder konnektivitet og net samt digitale færdigheder, spiller som redskaber, der gør det muligt for arbejdstagere og virksomheder at tilpasse den måde, hvorpå de udfører deres opgaver og operationer, til den akutte nødsituation; der henviser til, at den digitale infrastrukturs modstandsdygtighed og styrkelsen af arbejdstagernes digitale færdigheder er områder, der bør prioriteres, hvis man ønsker at styrke de europæiske virksomheders, navnlig SMV'ernes, konkurrenceevne;

| N. | der henviser til, at EU's nye industristrategi bør fokusere på øget konnektivitet, styrkede digitale lag, det industrielle tingenes internet, kunstig intelligens, digitale ledger-teknologier, højtydende databehandling og kvantedatabehandling; der henviser til, at den digitale sektor også vil bidrage til den europæiske grønne pagt og den industrielle omstilling til klimaneutralitet, både som en kilde til teknologiske løsninger og optimering af industrielle processer, og ved at forbedre energieffektiviteten og den cirkulære økonomis resultater inden for den digitale sektor selv; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's nye industristrategi bør fokusere på øget konnektivitet, styrkede digitale lag, det industrielle tingenes internet, kunstig intelligens, digitale ledger-teknologier, højtydende databehandling og kvantedatabehandling; der henviser til, at den digitale sektor også vil bidrage til den europæiske grønne pagt og den industrielle omstilling til klimaneutralitet, både som en kilde til teknologiske løsninger og optimering af industrielle processer, og ved at forbedre energieffektiviteten og den cirkulære økonomis resultater inden for den digitale sektor selv;

| O. | der henviser til, at Unionens suverænitet og strategiske autonomi kræver et selvstændigt og konkurrencedygtigt industrigrundlag og massive investeringer i forskning og innovation med henblik på at udvikle lederskab inden for centrale støtteteknologier og innovative løsninger og sikre global konkurrenceevne; der henviser til, at Unionens industristrategi bør indeholde en handlingsplan til at styrke, forkorte, gøre de europæiske industriers forsyningskæder mere bæredygtige og diversificere dem med henblik på at mindske den overdrevne afhængighed af nogle få markeder og øge deres modstandsdygtighed; der henviser til, at der også bør være en strategi for intelligent tilbageflytning med henblik på at omfordele industrien i Europa samt øge produktionen og investeringerne og omfordele industriproduktionen inden for sektorer af strategisk betydning for Unionen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Unionens suverænitet og strategiske autonomi kræver et selvstændigt og konkurrencedygtigt industrigrundlag og massive investeringer i forskning og innovation med henblik på at udvikle lederskab inden for centrale støtteteknologier og innovative løsninger og sikre global konkurrenceevne; der henviser til, at Unionens industristrategi bør indeholde en handlingsplan til at styrke, forkorte, gøre de europæiske industriers forsyningskæder mere bæredygtige og diversificere dem med henblik på at mindske den overdrevne afhængighed af nogle få markeder og øge deres modstandsdygtighed; der henviser til, at der også bør være en strategi for intelligent tilbageflytning med henblik på at omfordele industrien i Europa samt øge produktionen og investeringerne og omfordele industriproduktionen inden for sektorer af strategisk betydning for Unionen;

| 1. | mener, at omstillingen til et socialt, økonomisk og miljømæssigt robust samfund, strategisk lederskab og autonomi og et velfungerende indre marked bør stå i centrum for alle Unionens strategier; mener derfor, at det er nødvendigt at skabe en fuldt fungerende og fremsynet lovgivningsmæssig og politisk ramme baseret på en forståelse af dynamikken mellem genopretningsplanen, vores ambitioner på klimaområdet og det digitale område og en effektiv industristrategi, der strømliner de forskellige tilgange, målsætninger og mål; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende revideret industristrategi, som vil skabe en klar politisk ramme og reguleringsmæssig sikkerhed og blandt andet:






  a) | skaber betingelser for vækst på lang sigt, forbedrer EU's innovationsbaserede velstand og globale konkurrenceevne og opnår klimaneutralitet |
| --- | --- | --- |

1.

a)

skaber betingelser for vækst på lang sigt, forbedrer EU's innovationsbaserede velstand og globale konkurrenceevne og opnår klimaneutralitet

| b) | mobiliserer de nødvendige finansielle midler, herunder foranstaltninger til genopretning |
| --- | --- |

b)

mobiliserer de nødvendige finansielle midler, herunder foranstaltninger til genopretning

| c) | støtter og forvalter den dobbelte grønne og digitale omstilling med bevarelse og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet |
| --- | --- |

c)

støtter og forvalter den dobbelte grønne og digitale omstilling med bevarelse og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet

| d) | lever op til den europæiske grønne pagt |
| --- | --- |

d)

lever op til den europæiske grønne pagt

| e) | sikrer de strategiske værdikæder og gør dem mere bæredygtige samt diversificerer og digitaliserer dem, også ved at fremme og støtte regelbaseret international handel |
| --- | --- |

e)

sikrer de strategiske værdikæder og gør dem mere bæredygtige samt diversificerer og digitaliserer dem, også ved at fremme og støtte regelbaseret international handel

| f) | styrker iværksætterånden, skaber et erhvervsvenligt klima, støtter SMV'er og tilskynder til oprettelse og opskalering af virksomheder, herunder nystartede virksomheder |
| --- | --- |

f)

styrker iværksætterånden, skaber et erhvervsvenligt klima, støtter SMV'er og tilskynder til oprettelse og opskalering af virksomheder, herunder nystartede virksomheder

| g) | forbedrer Unionens strategiske modstandsdygtighed og uafhængighed, herunder inden for råstoffer, og styrker den teknologiske førerposition |
| --- | --- |

g)

forbedrer Unionens strategiske modstandsdygtighed og uafhængighed, herunder inden for råstoffer, og styrker den teknologiske førerposition

| h) | skaber betingelserne for en ligelig udvikling og tilskynder til den i alle Unionens regioner, uden at lade nogen i stikken; |
| --- | --- |

h)

skaber betingelserne for en ligelig udvikling og tilskynder til den i alle Unionens regioner, uden at lade nogen i stikken;

| 2. | efterlyser en inkluderende industristrategi, hvis udvikling og gennemførelse involverer alle industrielle økosystemer, SMV'er, regioner, samfund og arbejdstagere; er af den opfattelse, at en stærk industristrategi kan bidrage til at bygge bro over potentielle kløfter og gøre det muligt at gribe de muligheder, der opstår som følge af den dobbelte omstilling; er af den faste overbevisning, at EU's industripolitik skal kunne stole på en stærk social søjle og tage hånd om de sociale konsekvenser af strukturændringer i tide; |
| --- | --- |

2.

| 3. | finder det afgørende at investere i aktive arbejdsmarkeder og tilbyde almene og faglige uddannelsesprogrammer, der tager sigte på at opfylde økonomiens behov; opfordrer Kommissionen til at indføre en EU-politik, der matcher antallet af arbejdspladser, der kan gå tabt i de traditionelle industrier, med efterspørgslen efter arbejdskraft i den digitale sektor og sektoren for den grønne omstilling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme den økonomiske og sociale genoplivning af områder, der risikerer affolkning og fattigdom, og lægge særlig vægt på kønsforskelle, da det er usandsynligt, at disse nye arbejdspladser vil blive skabt i de samme regioner, som mister de traditionelle industrier, eller at de vil blive besat af de samme arbejdstagere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anser denne dobbelte omstilling for en mulighed for fossildominerede områder til at bevæge sig frem i front for så vidt angår innovation og i retning af et produktionssystem, som er foreneligt med målene om klimaneutralitet; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at denne omstilling fremmer betingelser for jobskabelse, der er rimelige og socialt retfærdige, i tråd med princippet om, at ingen skal lades i stikken, og som går hånd i hånd med en fuldstændig gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder, forbedring af sociale standarder og levestandarder og gode arbejdsvilkår; understreger i denne forbindelse, at der er behov for, at ethvert tiltag, der fremskynder den dobbelte omstilling, ledsages af tilsvarende politikker og konkrete foranstaltninger, der tager sigte på at tackle de negative konsekvenser både for regionerne og for de mest sårbare mennesker; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at der med dette for øje skal fokuseres på regional og social samhørighed og på foregribelse og styring af omstruktureringer, der er skræddersyet til det lokale arbejdsmarkeds særlige karakteristika og behov, med henblik på at sætte gang i den økonomiske genoplivning af de berørte regioner og også tage sigte på at bekæmpe arbejdsløshed og fremme brugen af offentlige investeringer, også inden for vigtige sektorer, der er særligt ramt af pandemien, med henblik på at fremme job af høj kvalitet i hele Unionen; understreger, at det er vigtigt, at arbejdstagerne deltager i virksomhedernes ledelse og styring; |
| --- | --- |

5.

| 6. | insisterer på, at man skal have udpeget fremtidens kompetencer og satse på øgede investeringer i menneskelige ressourcer, uddannelse, målrettet træning, opkvalificering og livslang læring med henblik på at give mennesker og regioner fremtidsperspektiver og fremtidige indtægter samt skaffe faglært arbejdskraft til industrien; bemærker, at en konkurrencedygtig industri er stærkt afhængig af rekruttering og fastholdelse af kvalificeret arbejdskraft med afgørende færdigheder inden for bæredygtighed og digital omstilling af virksomheder, og at dette bør støttes med tilstrækkelig finansiering fra programmet for et digitalt Europa og programmet for det indre marked; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skride ind for at styrke koordineringen af uddannelsespolitikker med massive offentlige investeringer i dem over hele Europa; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at nedsætte en ekspertgruppe af interessenter, som har til opgave at udarbejde prognoser for, hvilke industrielle færdigheder der i fremtiden bliver mangel på, og hvilke flaskehalsproblemer der kan ventes, ved hjælp af kunstig intelligens og digitale ressourcer, navnlig understøttet af anvendelsen af big data; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at den nye langsigtede strategi for Europas industrielle fremtid bør bidrage til at bekæmpe de kønsbestemte forskelle med hensyn til løn og pension, der stadig påvirker det europæiske arbejdsmarked og det europæiske samfund; opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til kønsdimensionen ved gennemførelsen af den europæiske industristrategi — både i genopretnings- og i genopbygnings- og omstillingsfasen, herunder brugen af kønsbudgetteringsværktøjer til fastlæggelse af de finansielle instrumenter, der støtter Unionens industrielle og økonomiske vækst; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver den centrale rolle, som den europæiske industri kan spille som aktiv fortaler for ambitiøse miljømæssige, sociale og økonomiske målsætninger, bl.a. på menneskerettighedsområdet; mener, at Unionen for at gennemføre dette er nødt til at opstille en overordnet ramme for due diligence for industrien med henblik på at udpege, følge, forebygge, afbøde og redegøre for miljømæssige og sociale risici, følgevirkninger, misbrug og skader i forbindelse med dens interne og globale aktiviteter og på tværs af forsyningskæder for at sikre minimumsstandarder og skabe lige vilkår; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at EU har brug for en industristrategi, der bidrager til industriel genopretning efter den nuværende økonomiske krise, tiltrækker investeringer, letter adgangen til kapital og stimulerer en effektiv konkurrence; mener derfor, at en opdateret strategi bør tage hensyn til to overordnede og indbyrdes forbundne faser: én, der er rettet mod fastholdelse af arbejdspladser gennem en reaktivering af produktionen og en tilpasning af den til en »ny normal virkelighed« efter covid og en anden fase, der er rettet mod genopbygning og omstilling; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at styrke relevant eksisterende og fremtidig lovgivning med henblik på at prioritere den grønne og digitale omstilling og samtidig styrke konkurrenceevnen på lang sigt og den samfundsmæssige og økonomiske modstandsdygtighed i begge faser; opfordrer endvidere Kommissionen til at stimulere EU's interne efterspørgsel og vækst på lang sigt ved at tiltrække flere investeringer, såvel offentlige som private, i forskning og innovation, i udviklingen af de nye bæredygtige og digitale teknologier, herunder i arbejdskraftintensive industrier, i nye infrastrukturnet og -projekter, der er forenelige med målene i den europæiske grønne pagt, i energi- og ressourceeffektivitet og i den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende rapport med en vurdering af status for Unionens økonomi og muligheden for at gennemføre den dobbelte omstilling i betragtning af de muligheder, som industrien, herunder SMV'er, har for at udnytte synergierne og minimere de risici, som de kan udgøre for hinanden, og for at maksimere fordelene; anmoder Kommissionen om på grundlag af sine konklusioner at tilpasse den strategi, der blev offentliggjort i marts 2020, til den nuværende situation og tage hånd om begge faser, samtidig med at der fortsat fokuseres på en grøn, digital, rimelig og retfærdig omstilling, som styrker Unionens suverænitet og dens strategiske autonomi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at Unionens industristrategi skal forfølge veldefinerede mål, og opfordrer af hensyn til fuld gennemsigtighed Kommissionen til at fastlægge klare, eksplicitte og konkrete definitioner af »strategisk«, »autonomi«, »strategisk autonomi«, »modstandsdygtighed«, »strategisk modstandsdygtighed« og andre relaterede koncepter for at sikre, at de foranstaltninger, der træffes med henvisning til disse koncepter, er specifikke og sigter mod EU's prioriteter og mål; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at traditionelle forsikringsinstrumenter er utilstrækkelige til at dække tabene som følge af afbrydelser i virksomhedsaktiviteter på grund af pandemien, og at der er behov for en ambitiøs løsning for hele EU for at foregribe og håndtere de negative virkninger af fremtidige pandemiske og systemiske kriser for mennesker, virksomheder og økonomien; opfordrer Kommissionen til at arbejde på at skabe en ramme, der involverer institutionelle investorer, medlemsstater og EU, for at dække tabene som følge af afbrydelser i virksomhedsaktiviteter i tilfælde af en fremtidig pandemi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over Kommissionens forslag om at oprette et nyt genopretningsinstrument, nemlig Next Generation EU (NGEU), på 750 mia. EUR; beklager de nedskæringer i fremtidsorienterede programmer, som Det Europæiske Råd foreslog i juli 2020, både i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og i NGEU, og opfordrer til, at udgifterne fra EU's budget til klimaændringer øges til mindst 30 % af budgettet; mener, at disse nedskæringer vil undergrave grundlaget for en bæredygtig og modstandsdygtig genopretning for EU's industri og få negative afsmittende virkninger på opfyldelsen af Unionens mål om klimaneutralitet i 2050 samt for social retfærdighed og global konkurrenceevne; opfordrer derfor til et ambitiøst og stærkere langsigtet EU-budget for 2021-2027, som ikke går under Kommissionens forslag; fremhæver i denne forbindelse Parlamentets holdning til reformen af ordningen for EU's egne indtægter, herunder indførelsen af nye ressourcer, der er bedre tilpasset til og tilskynder til fremskridt med hensyn til EU's vigtigste politiske prioriteter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over de foranstaltninger, som Unionen har truffet for at håndtere covid-19-krisen, ECB's likviditetsindsprøjtning, forhøjelsen af EIB's kapital til SMV'er og SURE-initiativet til at hjælpe medlemsstaterne med at finansiere kortvarige arbejdsordninger, opretholde beskæftigelsen og beskytte arbejdstagerne; glæder sig også over de ekstraordinære finansielle midler inden for rammerne af statsstøttereglerne til at støtte ellers solvente virksomheder og arbejdstagere i at imødegå den økonomiske nedgang som følge af pandemien; opfordrer ikke desto mindre Kommissionen til at sikre, at den støtte, der ydes i den akutte fase, er begrundet i konsekvenserne af pandemien og ikke fører til manglende reel konkurrence på det indre marked, og at ingen strategisk sektor forbigås; ser endvidere frem til en rettidig revision af Unionens statsstøtteregler med henblik på at give medlemsstaterne den nødvendige fleksibilitet med hensyn til målrettet støtte til fremme af dekarbonisering og digitalisering af industrien og navnlig af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi; understreger i denne forbindelse, at enhver revision af statsstøttereglerne bør baseres på en konsekvensanalyse af den europæiske industris konkurrenceevne, tage hensyn til eventuelle forvridninger på globalt plan og være i fuld overensstemmelse med EU's klimaneutralitets- og miljømål for 2050 som vedtaget i EU's klimalov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at der kun bør ydes statsstøtte til virksomheder, der står over for de umiddelbare virkninger af covid-19, og at lempelsen af statsstøttereglerne bør være tidsbegrænset; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at foreslå en særlig statsstøtteordning, der tager sigte på at støtte de sektorer, der har lidt mest under covid-19-nødforanstaltningerne, såsom bilindustrien, turist-, luftfarts-, stål- og metalindustrien; opfordrer Kommissionen til at fastsætte fælles minimumskrav til virksomheder, der modtager finansiel bistand, for at undgå forskellige nationale kriterier, der giver anledning til yderligere forskelle; understreger, at den offentlige støtte, der modtages, bør sikre arbejdspladser og anvendes til at bringe de pågældende virksomheders aktiviteter i overensstemmelse med Unionens mål om klimaneutralitet og miljømål; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger i forbindelse med nødbistanden vigtigheden af at yde støtte til virksomheder, der overholder gældende kollektive overenskomster, og som ikke er registreret i skattely; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger endvidere, at enhver form for statsstøtte, der tildeles som følge af industripolitik eller andre politikker, skal overholde det fælles »princip om balance« for at sikre lige vilkår og undgå enhver form for skattemæssig dumping inden for EU og forvridning af konkurrencen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge en klar, konsekvent og tilgængelig tilgang til markedsafgrænsning i konkurrencesager på tværs af forskellige brancher; understreger endvidere behovet for at sikre tilstrækkelig hurtighed, gennemsigtighed og forholdsmæssighed i den administrative og proceduremæssige ramme for EU's konkurrencesager, især med hensyn til EU's fusionskontrol; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde et rapporteringssystem om, hvordan udenlandsk protektionisme påvirker EU's industri, og foretage en regelmæssig vurdering af EU's konkurrenceevne inden for de forskellige industrisektorer sammenlignet med dets vigtigste globale konkurrenter, og til at handle hurtigt, hvis der er behov for tilpasninger af EU-reglerne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til i lyset af en grundlæggende ændret global økonomisk kontekst at revidere EU's konkurrenceregler og søge at finde en balance mellem behovet for at klare den globale konkurrence og beskyttelsen af forsyningskæden og forbrugerne mod de potentielle negative konsekvenser af et mere koncentreret indre marked; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at de økonomiske ordninger, som de enkelte medlemsstater har indført for at hjælpe SMV'er, nystartede virksomheder og andre virksomheder med at håndtere likviditetsproblemerne på kort sigt, er nyttige, men i nogle tilfælde vil kunne øge disse virksomheders gæld; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at støtte EU-programmer og nationale programmer, der tilskynder til kapitaltilførsel, og til at lette genopretningen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen til at genoplive og forny ånden i Small Business Act gennem initiativer rettet mod at støtte især mikrovirksomheder og små virksomheder, eftersom foranstaltninger med én universalmodel ofte ikke er egnet til mikrovirksomheder og SMV'er; mener, at SMV'er er bedst tjent med ad hoc-støtteforanstaltninger, der fjerner bureaukratiske hindringer og sikrer, at den fornødne likviditet når virksomhederne gennem effektive og tilgængelige instrumenter med hurtige, smidige og SMV-venlige procedurer; understreger, at mange SMV'er ikke vil have den fornødne likviditet til at investere i en bæredygtig digital omstilling; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at EU's finansieringsprogrammer har indvirkning på forøgelsen af de begunstigede virksomheders vækstniveau på lang sigt, men understreger også, at virksomheder, navnlig SMV'er, har store vanskeligheder med at få adgang til EU-midler; anmoder derfor Kommissionen om også at følge den kurs, der allerede er blevet anlagt, med at medfinansiere nationale midlertidige skatterabatordninger, der har til formål at fremme investeringer i digitale og miljømæssige teknologier; |
| --- | --- |

25.

| 26. | gentager, hvor vigtigt det er at gennemføre ad hoc-støtteforanstaltninger over for SMV'er gennem forsvarlig økonomisk støtte i den næste flerårige finansielle ramme; opfordrer Kommissionen til at overveje at oprette et program med værdibeviser for SMV'er for at bakke op om deres indsats med hensyn til bl.a. opgradering af forældet udstyr, øget videnoverførsel og udpegelse af den mest effektive anvendelse af teknologier, herunder industriel kunstig intelligens, opkvalificering af arbejdsstyrken med de umiddelbart nødvendige færdigheder til at muliggøre fjernadministration af aktiver, produktionsovervågning og bedre samarbejde blandt medarbejdere samt miljømæssigt bæredygtige forretningsmodeller, tilgange til den cirkulære økonomi, energi og ressourceeffektivitet, områder, hvor digital knowhow ofte er afgørende og gør det muligt for SMV'er at forblive konkurrencedygtige; |
| --- | --- |

26.

| 27. | beklager, at der stadig er en betydelig kløft mellem store virksomheder og SMV'er med hensyn til integration af digitale teknologier i deres forretningsaktiviteter samt en kløft mellem frontløbere og efternølere inden for innovation; understreger, at der er behov for at øge SMV'ernes muligheder for så vidt angår deres evne til at absorbere innovative teknologier og reducere de digitale skævheder med hensyn til infrastruktur i mindre byer og landdistrikter og fjerntliggende områder; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til yderligere at støtte de europæiske digitale innovationsknudepunkter, som takket være viden om lokale økosystemer udgør en potentielt effektiv måde at mindske den digitale kløft på; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at socialøkonomiske virksomheder bør inddrages fuldt ud i udfaldet af industristrategien, da de skaber værdi for offentligheden og også bidrager til udviklingen af de lokalsamfund, de er forankret i; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for denne kategori af virksomheder, ved udformningen af de finansielle instrumenter og arbejdsprogrammer med henblik på at støtte deres adgang til finansiering; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at der er særlige egenskaber, der gør den økonomisk bæredygtige omstilling til en klimaneutral og fuldt digital økonomi særlig velegnet til genopretningsforanstaltninger, der søger hurtigt at øge forbrugernes efterspørgsel og beskæftigelsen; understreger, at der er evidens for, at grønne og digitale projekter skaber flere arbejdspladser, leverer højere afkast pr. euro på kort sigt og fører til øgede omkostningsbesparelser på lang sigt sammenlignet med traditionelle finanspolitiske stimuli, da de er hurtige at skalere op, da teknologien er let tilgængelig (f.eks. vedvarende energikilder), de ofte involverer SMV'er og fremmer lokale økonomier gennem stærke beskæftigelseseffekter og således hurtigt øger forbrugernes disponible indkomst (f.eks. energieffektivitet), og de er mindre udsatte for eksterne chok og således vil bidrage til en mere solid social og økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker, at EU-klassificeringssystemet for at bidrage til at identificere investeringer med store positive miljømæssige og sociale virkninger, hvor sådanne er tilgængelige, fastsætter rammerne for at fastslå, i hvilket omfang en investering er miljømæssigt bæredygtig, og sikre, at der ikke sker nogen væsentlig skade på miljømæssige og sociale mål; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at EU har brug for en innovativ industristrategi, der accelererer digitaliseringen af vores industrier og SMV'er, herunder traditionelle industrier, udvider EU's industrielle kapacitet inden for kritiske digitale infrastrukturer og kapaciteter og styrker det digitale indre marked og datamarkedet; er af den opfattelse, at Unionen skal støtte virksomheder i automatisering og digitalisering af deres knowhow og uddannelse og investering i digitalt udstyr (hardware og software), idet der lægges særlig vægt på at fremme kvinders deltagelse i digitaliseringsprocessen og i modernisering og forbedring af uddannelses- og kvalificeringssystemer; understreger vigtigheden af programmet for et digitalt Europa og for at fremskynde anvendelsen af befordrende og nyskabende teknologier i erhvervslivet; opfordrer til etablering af digitale innovationsknudepunkter i hele EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til blandt andet at investere i dataøkonomien, menneskecentreret kunstig intelligens, intelligent produktion, tingenes internet (IoT), mobilitet, supercomputing, softwareudvikling og -teknologi, skyen, kvanteteknologi, modstandsdygtige, økonomisk overkommelige og sikre 5G- og 6G-højhastighedsnetværk, distributed ledger-teknologier (DLT'er), robotteknologi, batterier og satellitbaseret internet; opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre en rettidig gennemførelse af de relevante centrale foranstaltninger, der anbefales i værktøjskassen til cybersikkerhed i 5G-net, og navnlig til, hvor det er hensigtsmæssigt, at anvende de relevante restriktioner over for højrisikoleverandører af centrale aktiver, der er udpeget som kritiske og følsomme i EU's koordinerede risikovurderinger; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger den afgørende rolle, som den digitale sektor spiller i at bidrage til omstillingen af den industrielle sektor, både som kilde til løsninger inden for ren teknologi og i optimeringen af industrielle processer og minimeringen af deres miljøbelastning; anmoder i betragtning af det store forbrug af energi og ressourcer i forbindelse med IKT Kommissionen om at vurdere de potentielle miljøvirkninger af den massive udvikling af digitale løsninger, men samtidig sikre europæisk lederskab inden for yderst energieffektive og cirkulære digitale teknologier og datacentre; opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete måder, hvorpå digitale løsninger kan tjene til at fremme den økologiske omstilling, og til at fastlægge en metode til overvågning og kvantificering af de digitale teknologiers miljøbelastning; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at data spiller en central rolle i omstillingen af de europæiske industrier, og understreger betydningen af intelligent produktionsvækst og digitalisering; opfordrer Kommissionen til at gennemføre et fælles europæisk digitalt miljø og datamiljø og til at sikre og fremme interoperabilitet samt adgang til og en strøm af sikre data og software inden for Unionen og på tværs af sektorer, i virksomheder af alle størrelser og mellem offentlige institutioner; opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre europæisk lederskab i forbindelse med fastlæggelsen af fremtidsorienterede standarder og udviklingen af fremtidsorienterede værktøjer og infrastrukturer til lagring og behandling af data og samling af europæiske data i centrale sektorer med EU-dækkende fælles og interoperable dataområder; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til navnlig at fokusere på projekter, der tager sigte på datastyring og -mærkning, standardisering af dataformater og datasikkerhed, til at udvikle og behandle data på europæisk jord, navnlig data fra offentlige organer, med henblik på at opbygge et bedre digitalt beskatningssystem, hvor overskud beskattes, og hvor virksomhederne har en betydelig interaktion med brugerne, og til at videreudvikle europæiske standarder og certificering inden for cybersikkerhed og dermed sikre øget konkurrenceevne, fremme disruptive teknologier, navnlig i forbindelse med kritisk infrastruktur, herunder ved at revidere net- og informationssikkerhedsdirektivet (NIS), og ved at oprette et netværk for kompetencecentre for cybersikkerhed; opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre en fair platform for forretningsforbindelser, der gør det muligt for virksomheder i EU, navnlig SMV'er, at anvende data genereret på platforme effektivt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anerkender vigtigheden af en EU-tilgang til dataøkonomi, der er gennemsigtig, pålidelig, interoperabel og menneskecentreret; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til gradvist at reducere fragmenteringen i de forskellige nationale strategier og rette op på skævheder i markedsstyrken med henblik på at støtte en EU-dækkende strøm af data, interoperabilitet, dataforvaltning, beskyttelse og (gen)brug; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at der er behov for en EU-lovramme for kunstig intelligens, robotteknologi og beslægtede teknologier, der tager stilling til etiske principper og grundlæggende rettigheder i forbindelse med udvikling, indførelse og anvendelse af disse teknologier samt sikkerheds- og ansvarsspørgsmål; fremhæver, at EU's industrielle innovation og konkurrenceevne nødvendiggør en horisontal ramme, som afspejler Unionens værdier og principper med henblik på at yde konkret vejledning og give retssikkerhed til både borgere og virksomheder, herunder borgere og virksomheder der befinder sig uden for EU's grænser; |
| --- | --- |

36.

| 37. | har den holdning, at ethvert nyt lovgivningstiltag i forbindelse med en revision af den gældende rammelov for intellektuelle ejendomsrettigheder bør overvejes omhyggeligt, eftersom dette kan få væsentlige virkninger for EU's stadig skrøbelige dataøkonomi, som stadig er under udvikling; mener ikke, at der bør være ejendomsrettigheder baseret på intellektuel ejendom for ikke-personlige data, som anvendes og produceres af teknologier såsom kunstig intelligens; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til at lade genopretningsplanen omfatte konkrete foranstaltninger til at tiltrække industrier til Europa, til at øge, styrke og fremme omfordelingen og diversificeringen af europæiske industrier for så vidt angår deres strategiske betydning og til, ud fra et klimaneutralitetsperspektiv, at afkorte og diversificere forsyningskæderne; understreger i denne forbindelse, at det er vigtigt at sikre, at Unionen producerer tilstrækkeligt med strategiske varer såsom medicinsk og sundhedsrelateret udstyr eller vedvarende energi til at være selvforsynende i krisetider, og tilskynder til, at der gøres brug af incitamenter til at opnå dette såsom kravet om at købe en højere grad af lokal (EU-/EØS-baseret) produktion fra sektorer, der modtager midlertidig støtte; |
| --- | --- |

38.

| 39. | anerkender risikoen for, at covid-19-krisen vil føre til øget økonomisk nationalisme og protektionisme, hvilket udgør en stor udfordring for en regelbaseret frihandel og globale værdikæder som følge af en renationalisering af produktionen og opløsningen af disse kæder; opfordrer i den forbindelse alle berørte parter til at diversificere og afkorte deres forsyningskæder og gøre dem mere bæredygtige for at mindske sårbarheder; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at advokere for et åbent og regelbaseret multilateralt handelssystem, som er i overensstemmelse med de globale bestræbelser på at standse klimaændringer og tab af biodiversitet og med EU's høje miljømæssige og sociale standarder, forbedrer adgangen til internationale markeder for EU's virksomheder og forhindrer stærke internationale aktører i at misbruge deres markedsposition; er af den opfattelse, at Unionen i denne forbindelse bør anvende konkurrencepolitikken over for tredjelandsselskaber på passende vis, anvende handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter mere assertivt, således at der systematisk kan gribes ind over for urimelig dumping og subsidieordninger, og den eksisterende ordning med handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter kan styrkes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til straks at foreslå et midlertidigt forbud mod udenlandske overtagelser af europæiske virksomheder inden for strategiske sektorer fra statsejede virksomheders side eller af virksomheder med tilknytning til tredjelandes regeringer; opfordrer endvidere Kommissionen til at overveje gensidigheden i markedsadgangen, til systematisk at styrke og undersøge EU's rammer for screening af udenlandske direkte investeringer med henblik på at beskytte adgangen til strategiske industrier, infrastruktur, centrale støtteteknologier og andre sikkerheds- og cybersikkerhedsaktiver samt for at blokere for fjendtlige overtagelser med henblik på at sikre konkurrenceevnen og mindske markedsforvridninger i det indre marked; glæder sig i denne forbindelse over hvidbogen om lige konkurrencevilkår i forbindelse med udenlandske subsidier; opfordrer til en kraftig styrkelse og en hurtig vedtagelse af forordning (EU) nr. 654/2014 (håndhævelsesforordningen); understreger, at dette er et vigtigt redskab til at beskytte Unionens interesser, når tredjelande vedtager ulovlige foranstaltninger, der har negative konsekvenser for EU's virksomheder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Rådet til at fortsætte forhandlingerne om instrumenterne for internationale offentlige udbud, der giver mulighed for gensidighed og gensidige standarder; opfordrer Kommissionen til at foreslå passende retlige instrumenter, der tager hånd om de forvridninger, der forårsages i det indre marked, herunder i offentlige udbudsprocedurer; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at overveje at give forrang til virksomheder, der har og opretholder deres hovedkvarter, produktion og beskæftigelse i Unionen; opfordrer Kommissionen til i mangel af et stærkt internationalt instrument for offentlige udbud og effektive globale regler om adgang til offentlige udbud at undersøge muligheden for at indføre foranstaltninger til støtte for europæiske producenter, navnlig SMV'er, der står over for en stigende grad af konkurrence fra nye vækstlande, som ikke overholder de fælles internationale handelsregler og sociale miljøstandarder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | har den holdning, at en omfattende tilgang til en industristrategi, der omfatter alle EU-politikker, kan spille en vigtig rolle i det økonomiske og »industrielle« diplomati; opfordrer Kommissionen til at gøre aktivt brug af netværket af EU-handelskamre i tredjelande til at skabe nye forretningspartnerskaber; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over ambitionen om at skabe førende markeder inden for miljømæssigt bæredygtige og digitale teknologier og innovative løsninger; mener, at finansiering af forskning og innovation er afgørende for innovative industrielle projekter og digital kapacitet, og mener, at dette bør gå hånd i hånd med Kommissionens nuværende analyse af retningslinjerne for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse; er af den opfattelse, at modstandsdygtighed og strategisk autonomi bør betragtes som definerende kriterier, og at vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse bør være i overensstemmelse med Unionens mål om klimaneutralitet og digitalisering; opfordrer Kommissionen til at øge gennemsigtigheden i gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse og sikre deltagelse af SMV'er; opfordrer endvidere Kommissionen til at fremskynde europæiske frontløbere og/eller økosystemer inden for strategiske industrisektorer, der er i stand til at konkurrere på globalt plan og vil bidrage til at opnå en klimaneutral økonomi og digitalt lederskab uden at skabe konkurrenceforvridninger i Unionen eller undergrave tilliden til markedsåbenhed og -adgang; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte arbejdet med værdikæder ved at sikre en passende opfølgning af de foranstaltninger, der foreslås for de seks strategiske værdikæder, der er udpeget af det strategiske forum for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, og til at skabe gennemsigtige betingelser for anvendelsen af fælles vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, som vil være ensartede i alle medlemsstater, for at sikre, at de kommer hele Unionen til gode; opfordrer Kommissionen til i den aktuelle krise at investere i projekter, der har en klar europæisk merværdi, og forenkle de administrative processer, udvide kriterierne for ret til omkostningsdækning og øge finansieringen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anser »NGEU«-initiativet for hjørnestenen i den første fase af EU's industrielle genopretning efter covid-19; opfordrer Kommissionen til at sikre, at fonden gennemføres hurtigt, og kræver, at Parlamentet inddrages fuldt ud i beslutnings- og gennemførelsesprocessen for at sikre demokratisk ansvarlighed og maksimere gennemsigtighed og parlamentarisk kontrol; kræver, at NGEU for en effektiv fremrykning af de 750 mia. EUR skal:






  a) | indeholde mål for sociale, bæredygtige og digitale investeringer med henblik på at minimere de skadelige virkninger og maksimere fordelene for klimaet, miljøet og den sociale dimension |
| --- | --- | --- |

46.

a)

indeholde mål for sociale, bæredygtige og digitale investeringer med henblik på at minimere de skadelige virkninger og maksimere fordelene for klimaet, miljøet og den sociale dimension

| b) | have særligt fokus på SMV'er, som er blevet hårdest ramt af covid-19-krisen, og støtte deres adgang til finansiering |
| --- | --- |

b)

have særligt fokus på SMV'er, som er blevet hårdest ramt af covid-19-krisen, og støtte deres adgang til finansiering

| c) | hvor det er muligt forvaltes direkte af Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne og gennem europæiske programmer med henblik på at bevæge sig fremad på en mere koordineret måde for bedre at kunne påvirke det globale marked og maksimere gennemsigtigheden og den parlamentariske kontrol samt undgå intern og ekstern forvridning af det indre marked |
| --- | --- |

c)

hvor det er muligt forvaltes direkte af Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne og gennem europæiske programmer med henblik på at bevæge sig fremad på en mere koordineret måde for bedre at kunne påvirke det globale marked og maksimere gennemsigtigheden og den parlamentariske kontrol samt undgå intern og ekstern forvridning af det indre marked

| d) | tage hensyn til de særlige forhold i medlemsstaterne, der er blevet ramt af krisen på forskellige måder |
| --- | --- |

d)

tage hensyn til de særlige forhold i medlemsstaterne, der er blevet ramt af krisen på forskellige måder

| e) | fordele den finansielle støtte mellem de forskellige industrielle økosystemer, herunder mikrovirksomheder og SMV'er, alt efter den skade, de har lidt, den sociale indvirkning, de udfordringer, som de står over for, og størrelsen af den nationale finansielle støtte, de allerede har modtaget gennem de nationale støtteordninger, idet der tages hensyn til den strukturelle indbyrdes afhængighed mellem de forskellige værdikæder; tage hensyn til erfaringerne fra tidligere offentlige støtteforanstaltninger som reaktion på den økonomiske og finansielle krise i 2008-2009 og dens indvirkning på modstandsdygtighed og langsigtet økonomisk og social genopretning; tage hensyn til, at funden skal være betinget af kriterier, der sikrer, at finansiering ikke bruges til at betale af på gammel gæld eller fastholde forældet teknologi, og at de virksomheder, der støttes, er dem, som bidrager til langsigtet vækst og har et stærkt potentiale til at genoplive økonomien; tage hensyn til, at genopretningsudgifter også bør kanaliseres over til klima- og innovationsvenlige sektorer med høj multiplikatoreffekt, der vil bidrage til EU's fremtidige økonomiske modstandsdygtighed |
| --- | --- |

e)

fordele den finansielle støtte mellem de forskellige industrielle økosystemer, herunder mikrovirksomheder og SMV'er, alt efter den skade, de har lidt, den sociale indvirkning, de udfordringer, som de står over for, og størrelsen af den nationale finansielle støtte, de allerede har modtaget gennem de nationale støtteordninger, idet der tages hensyn til den strukturelle indbyrdes afhængighed mellem de forskellige værdikæder; tage hensyn til erfaringerne fra tidligere offentlige støtteforanstaltninger som reaktion på den økonomiske og finansielle krise i 2008-2009 og dens indvirkning på modstandsdygtighed og langsigtet økonomisk og social genopretning; tage hensyn til, at funden skal være betinget af kriterier, der sikrer, at finansiering ikke bruges til at betale af på gammel gæld eller fastholde forældet teknologi, og at de virksomheder, der støttes, er dem, som bidrager til langsigtet vækst og har et stærkt potentiale til at genoplive økonomien; tage hensyn til, at genopretningsudgifter også bør kanaliseres over til klima- og innovationsvenlige sektorer med høj multiplikatoreffekt, der vil bidrage til EU's fremtidige økonomiske modstandsdygtighed

| f) | støtte nationale finanspolitiske ordninger, der tilskynder til egenkapitalinvesteringer i den private sektor og gør det muligt for virksomhederne at konvertere en del af de lån, der ydes af fonden, til egenkapital |
| --- | --- |

f)

støtte nationale finanspolitiske ordninger, der tilskynder til egenkapitalinvesteringer i den private sektor og gør det muligt for virksomhederne at konvertere en del af de lån, der ydes af fonden, til egenkapital

| g) | tildele målrettet finansiering til virksomheder, navnlig SMV'er, mikrovirksomheder og nystartede virksomheder, som har forretningsplaner og aktiviteter, der omfatter centrale innovationer, teknologier og tjenester, herunder fremme af den digitale og grønne omstilling, eller hvis operationer er nødvendige for Unionens strategiske autonomi inden for kritiske sektorer, med særlig henvisning til øget cirkularitet, ressource- og energieffektivitet og -besparelser og et skift til vedvarende energikilder; bidrage til at gøre vores forsyningskæder mere modstandsdygtige og mindre afhængige ved at flytte dem hjem, diversificere og styrke dem, samtidig med at man undgår forskelsbehandling af virksomheder, der befinder sig i en nødsituation, og som har behov for at blive ledsaget under deres omstilling |
| --- | --- |

g)

tildele målrettet finansiering til virksomheder, navnlig SMV'er, mikrovirksomheder og nystartede virksomheder, som har forretningsplaner og aktiviteter, der omfatter centrale innovationer, teknologier og tjenester, herunder fremme af den digitale og grønne omstilling, eller hvis operationer er nødvendige for Unionens strategiske autonomi inden for kritiske sektorer, med særlig henvisning til øget cirkularitet, ressource- og energieffektivitet og -besparelser og et skift til vedvarende energikilder; bidrage til at gøre vores forsyningskæder mere modstandsdygtige og mindre afhængige ved at flytte dem hjem, diversificere og styrke dem, samtidig med at man undgår forskelsbehandling af virksomheder, der befinder sig i en nødsituation, og som har behov for at blive ledsaget under deres omstilling

| h) | afsætte midler til store virksomheder, der har troværdige planer om at gå over til en klimaneutral forretningsmodel |
| --- | --- |

h)

afsætte midler til store virksomheder, der har troværdige planer om at gå over til en klimaneutral forretningsmodel

| i) | styrke EIB's program for sikkerhedsstillelse og gøre det til et supplement til de nationale programmer, således at det kan fungere som en værdifuld forstærkning og styrke deres virkninger lokalt |
| --- | --- |

i)

styrke EIB's program for sikkerhedsstillelse og gøre det til et supplement til de nationale programmer, således at det kan fungere som en værdifuld forstærkning og styrke deres virkninger lokalt

| j) | give forrang til virksomheder, der forpligter sig til gennemsigtighed, sikrer synlighed af EU's finansiering, etablerer systemer til fremme af arbejdstagernes deltagelse i virksomhedsanliggender og overholder deres ikke-finansielle rapporteringsforpligtelser; |
| --- | --- |

j)

give forrang til virksomheder, der forpligter sig til gennemsigtighed, sikrer synlighed af EU's finansiering, etablerer systemer til fremme af arbejdstagernes deltagelse i virksomhedsanliggender og overholder deres ikke-finansielle rapporteringsforpligtelser;

| 47. | fremhæver behovet for at støtte en bæredygtig og retfærdig genopretning, der sikrer borgernes velfærd på den anden side af covid-19-krisen; er af den opfattelse, at fonden bør fremme de europæiske virksomheders bæredygtighed og konkurrenceevne samt sikre rimelige og retfærdige digitale og grønne industrielle omstillinger; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at Unionen sideløbende med den nuværende krise bør forberede og foregribe en anden fase af sin industristrategi, der sikrer konkurrenceevne, miljømæssig bæredygtighed og digitalisering af dens industrier og fører til langsigtet modstandsdygtighed på et socialt ansvarligt grundlag; minder om, at medlemsstaternes rolle vil være afgørende for en vellykket genopretning ved at supplere EU's begrænsede ressourcer, og at industripolitikken bør blive en horisontal opgave for Kommissionen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | er af den opfattelse, at Unionen har brug for en industristrategi, der omfatter beskyttelsen af miljøets sundhed og biodiversiteten, og insisterer på behovet for at fremskynde en klimaneutral omstilling af vores industri; understreger, at investeringer skal være forenelige med målene om klimaneutralitet senest i 2050, da der ellers er risiko for at skabe strandede aktiver og fastlåsningsvirkninger til fossilbaserede og miljøskadelige teknologier; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at en virkelig effektiv europæisk industristrategi og tilhørende politik nødvendigvis må funderes på ambitiøse klimaforanstaltninger og -mål baseret på klimaloven og fungere som køreplan for udformning af fremtidens industri, hvor alle sektorer bidrager til opfyldelsen af målet om klimaneutralitet så tidligt som muligt og senest i 2050; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger nødvendigheden af at bringe den nye industristrategi på linje med målet om en klimaneutral økonomi senest i 2050, men påpeger samtidig, at EU's klimapolitikker skal være evidensbaserede; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at der er et betydeligt potentiale i nationale og globale markeder for lav- og nulemissionsteknologier, vedvarende energikilder og bæredygtige produkter, processer og tjenester i hele værdikæden fra råstoffer til energiintensive industrier, fremstillingsindustrien og sektoren for industrielle tjenesteydelser; mener endvidere, at klimaloven i høj grad vil bidrage til at strømline indsatsen for at opnå klimaneutralitet senest i 2050, idet klimamålene for 2030 og 2050 fastsættes i EU-lovgivningen; mener, at der også er behov for en mere holistisk og systematisk politisk ramme for at sikre politisk sammenhæng på tværs af alle EU-politikker samt langsigtet investorsikkerhed og reguleringsmæssig forudsigelighed og en sammenhængende, gennemsigtig og inklusiv tilgang til forvaltning på alle politikområder, der baner vejen for en klar og stabil strategi for de europæiske industrier; |
| --- | --- |

52.

| 53. | glæder sig over det foreslåede industriforum; opfordrer Kommissionen til at gå videre med dets oprettelse og inden for denne ramme at etablere en dialog med en afbalanceret repræsentation af alle relevante videnskabelige eksperter, organisationer og interessenter, herunder civilsamfundet, forbrugerorganisationer og fagforeninger, til løbende at overvåge og regelmæssigt aflægge rapport om de fremskridt, der gøres inden for de enkelte industrisektorer på EU-plan hen imod de mål for klimaneutralitet, der skal nås senest i 2050, og til at rådgive Kommissionen om investeringers bidrag til og konsekvens med EU's miljø- og klimamål i overensstemmelse med forordningen om forvaltning af energiunionen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mener, at alle sektorer bør bidrage til opnåelsen af Unionens klimamål, og understreger i denne forbindelse, at det er vigtigt, at Kommissionen udvikler sektorspecifikke strategier, der fastsætter, hvilke foranstaltninger der skal til for at nå disse mål og sikre politikkohærens; opfordrer indtrængende til hurtigt at udfase fossile brændstoffer og fokusere på behovet for at oprette et yderst effektivt og klimaneutralt energisystem til globalt konkurrencedygtige priser for industrien; fremhæver den rolle, som rene, bæredygtige og økonomisk overkommelige energi- og råstoffer spiller i omstillingen til yderst energieffektive og klimaneutrale økonomier; understreger nødvendigheden af at sikre, at brugen af energikilder såsom naturgas kun er af midlertidig art i betragtning af målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; understreger, at en yderligere integration af EU's energimarked vil spille en vigtig rolle med hensyn til at øge prisoverkommeligheden og energiforsyningssikkerheden; understreger i denne forbindelse behovet for at fremskynde udviklingen og integrationen af vedvarende energi i energimikset og fremme udbredelsen af brintproduktion baseret på vedvarende energikilder som en potentiel banebrydende teknologi for sektorer, hvor det er vanskelige at reducere emissionerne; glæder sig over lanceringen af en alliance for ren brint og en alliance for lavkulstofindustrier; understreger, at der er behov for at fremskynde forskning i produktion af brint i stor skala og grøn brændstofproduktion samt dekarboniseringsteknologier som f.eks. infrastruktur til opsamling og lagring af CO2 i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg af hensyn til energiomstillingen, samtidig med at man undersøger den potentielle brug af geotermisk energi; gentager, at dette kræver omfattende adgang til infrastrukturer for ren energi og støtteinfrastrukturer til en overkommelig pris svarende til de energiintensive industriers dekarboniseringsbehov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne, regionerne, industrien og alle andre relevante aktører til at samarbejde om at øge EU's energieffektivitet og skabe førende markeder inden for klimarelevante teknologier og innovationer i EU og prioritere investeringer i energiinfrastrukturer; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gøres bedre brug af EIB som EU's klimabank til at øge bæredygtig finansiering til den offentlige og private sektor og til at bistå virksomheder i dekarboniseringsprocessen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at der er brug for omfattende anvendelse af omkostningsmæssigt konkurrencedygtige vedvarende energikapaciteter i alle økonomiske sektorer; anerkender, at EU er indehaver af 40 % af patenterne på vedvarende energikilder globalt, og understreger, at EU bør forblive førende inden for nyskabende vedvarende energiteknologier; understreger i den forbindelse, at behovet for at udvikle en robust industripolitik for vedvarende energi, som omfatter politikker for både udbuds- og efterspørgselssiden og muliggøre en sektorintegration af vedvarende energi, er afgørende for at sikre EU's langsigtede energiforsyningssikkerhed, teknologiske førerposition og strategiske autonomi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at anerkende vedvarende energiteknologier som en vigtig strategisk værdikæde og et industrielt økosystem, der er berettiget til finansiering fra den strategiske investeringsfacilitet, og til at de bliver repræsenteret på passende vis i det kommende industriforum; understreger, at der er behov for at forberede støtteforanstaltninger til udvikling af vedvarende energiteknologier i Europa og sikre lige konkurrencevilkår for fabrikanter i og uden for Unionen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | fremhæver, at den europæiske industri, hvis den skal være konkurrencedygtig, skal understøttes af et effektivt, bæredygtigt og fuldt sammenkoblet netværk for transport, digital infrastruktur og energiinfrastruktur; efterlyser en langsigtet investeringspolitik til at udruste og modernisere infrastrukturen og til indskrænkning af de administrative barrierer, der hindrer en hurtig udvikling af de transeuropæiske net; opfordrer til at afsætte mere finansiering til Connecting Europe-faciliteten inden for de tre sektorer for at forstærke investeringerne i infrastrukturer, sammenkoblinger, digitalisering og intelligente net, der er kompatible med målene i den europæiske grønne pagt; peger endvidere på, at det er nødvendigt at fremskynde projekt af fælleseuropæisk interesse og snarest muligt revidere forordningen om transeuropæiske energinet (TEN-E); |
| --- | --- |

57.

| 58. | fremhæver potentialet ved den cirkulære og ikkeforurenende økonomi med hensyn til modernisering af Unionens økonomi, nedbringelse af dens energi- og ressourceforbrug, prioritering af affaldsforebyggelse, incitamenter til innovation og omlægning af hele industrisektorer og disses værdikæder, produkter, produktionsprocesser og forretningsmodeller, hvorved man fremmer dematerialiseringen og afgiftningen af Unionens økonomi og gør Europa mindre afhængigt af primære råmaterialer og tilskynder til innovation, herunder skabelse af markeder for produkter og materialer baseret på kulstofneutrale eller kulstoffattige løsninger og løsninger, der anvender vedvarende energi som erstatning for produkter og materialer baseret på fossile brændstoffer, og udvikling af nye miljøvenlige teknologier og løsninger til forebyggelse af miljøvirkninger; fremhæver de stærke synergier mellem klimaforanstaltninger og den cirkulære økonomi, navnlig inden for energi- og ressourceintensive industrier og renoveringssektoren, og understreger, at sektorer har forskellige dekarboniseringsmuligheder og -udgangspunkter; understreger potentialet i den cirkulære bioøkonomi og den skovbaserede industri med hensyn til at fremme en konkurrencedygtig og bæredygtig industri; |
| --- | --- |

58.

| 59. | minder om, at den europæiske klima- og energipolitik vil kræve store mængder metaller og mineraler til sine strategiske teknologier; udtrykker bekymring over, at Europa er meget afhængig af andre dele af verden til sin forsyning med mange af disse metaller og mineraler og er i færd med gradvis at miste sin globale andel, selv for de materialer, hvor det har industrikapacitet; understreger, at Europas autonomi inden for strategiske sektorer ikke kan opnås uden et konkurrencedygtigt og bæredygtigt EU-økosystem for basale, værdifulde og kritiske materialer fra primære og sekundære kilder; understreger i denne henseende betydningen af handlingsplanen for den cirkulære økonomi, men påpeger, at Europa er nødt til at øge sin kapacitet på alle trin i værdikæden for råvarer, navnlig udvinding, genanvendelse og smeltning, raffinering og omdannelse; har den holdning, at anvendelsesområdet for handlingsplanen og alliancen for vigtige råstoffer ikke bør begrænses til kritiske råmaterialer, men bør være rettet mod udvikling af et integreret økosystem for hele den række af materialer, metaller og mineraler, der er nødvendige for energiomstillingen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en europæisk eksport- og importstrategi for vedvarende og ressource- og energieffektive teknologier; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger potentialet i sektorsammenhæng og sammenkobling af energiforbrugende sektorer såsom bygninger og transport, og glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens meddelelse om integration af energisystemet; |
| --- | --- |

61.

| 62. | efterlyser en væsentlige investeringsstrøm til energirenoveringer af bygninger for at fremme det planlagte »renoveringsbølge«-initiativ gennem de nødvendige økonomiske midler under genopretningsplanen; understreger i denne sammenhæng, at man i forbindelse med det kommende forslag om renoveringssbølgen og medlemsstaternes forpligtelse til at udarbejde langsigtede strategier for at opnå en yderst energieffektiv og dekarboniseret bygningsmasse bør prioritere princippet om energieffektivitet først fuldt ud og dermed fremskynde gennemgribende renoveringer og erstatning af ineffektive varme- og kølesystemer, der er baseret på fossile brændstoffer; understreger, at integrerede, gennemgribende renoveringsprogrammer, der omfatter hele kommuner eller områder, kan iværksættes til en lavere pris og i et højere tempo, hvilket vil være til gavn for forbrugerne og reducere energiomkostningerne; |
| --- | --- |

62.

| 63. | påpeger, at procesopvarmning og -køling stadig er en af de ting, der bruges mest energi til i industrisektoren; understreger derfor, at det for at fremskynde reduktionsbestræbelsen for så vidt angår drivhusgasemissioner i industrien er nødvendigt at udnytte energieffektivitetspotentialet inden for industriopvarmning og -køling fuldt ud med øget fokus på anvendelsen af vedvarende energikilder baseret på elektrificering, varmepumper, bedre anvendelse af industrielle klynger og symbioser, der frembyder betydelige reduktionspotentialer inden for mange sektorer; |
| --- | --- |

63.

| 64. | fremhæver den grønne mobilitets potentiale til at skabe nye arbejdspladser, styrke den europæiske industri og støtte investeringer, der tager sigte på at udvide den bæredygtige transportinfrastruktur, hvilket vil gøre det muligt at opnå en multiplikatoreffekt gennem afgivelse af ordrer til et bredt spektrum af enheder — kontrahenter, underleverandører, leverandører og deres underleverandører — og reducere emissionerne fra transportsektoren; understreger, at der er behov for at fremskynde gennemførelsen af den europæiske batterialliance for at frigøre det potentiale, der ligger i dens strategiske værdikæde, øge mulighederne for innovative lokalt fremstillede batterier og genanvendelsen af metal i Europa, skabe europæisk merværdi, bidrage til Unionens bilindustris konkurrenceevne og lette overgangen til et dekarboniseret elforsyningssystem; efterlyser øgede investeringer i højhastighedstog og renovering af intercitytognet samt i offentlig transport med nulemission eller lav emission; understreger behovet for at fremme grøn mobilitet ved at investere i bedre infrastruktur såsom mere udbredte ladestationer; har den holdning, at kortere afstand mellem ladestationer vil åbne mulighed for, at markedet for elektriske køretøjer kan udvikle sig betydeligt og hurtigere, hvilket vil have en positiv indvirkning på vores miljø- og CO2-fodaftryk; opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge en omfattende strategi for udbredelse af en infrastruktur til hurtig opladning af elektriske køretøjer for at sikre, at forbrugerne tager de elektriske køretøjer til sig, idet de får sikkerhed for teknologiens potentiale og adgang til et tætvævet net af kompatible ladeinfrastrukturer, og opfordrer Kommissionen til at støtte europæisk bilproduktion; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mener, at en vellykket energiomstilling i Europa vil kræve en betydelig mængde energi med ingen eller lav kulstofudledning og vedvarende energi til en overkommelig pris, også energi, som stammer fra tredjelande, og som anvender støtteinfrastrukturer; opfordrer til strategiske initiativer inden for EU og til, at energipolitik bliver et fokusområde for Unionens udenrigs- og naboskabspolitik, herunder finansiel støtte til alliancer vedrørende brint og grøn energi, der er baseret på vedvarende energi; har den holdning, at disse alliancer også bør udgøre en del af handelsaftalerne; understreger, hvor stor betydning stærke alliancer har med hensyn til at afhjælpe manglen på og sikre en bæredygtig forsyning af ressourcer og råstoffer; |
| --- | --- |

65.

| 66. | minder om EU's køreplan for en konkurrencedygtig omlægning af energiintensive industrier fra 2019, hvori omstillingen håndteres, samtidig med at de europæiske industriers konkurrenceevne opretholdes, og opfordrer Kommissionen til at gennemføre sin henstilling om at bidrage til at erstatte import fra tredjelande, der ikke overholder miljøstandarder i tilstrækkelig grad, og tilskynde til højere klimaambitioner hos EU's globale handelspartnere; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer til en revision af EU's emissionshandelssystem (ETS) i overensstemmelse med klimamålene og en CO2-grænsetilpasningsmekanisme til at bidrage til en intelligent tilbageflytning af produktionen og kortere værdikæder; fremhæver den potentielt vigtige rolle, som en CO2-grænsetilpasningsmekanisme kan spille med hensyn til at forhindre kulstoflækage; |
| --- | --- |

67.

| 68. | påpeger, at over halvdelen af det globale BNP afhænger af naturen og de tjenester, som stammer herfra, og at en lang række sektorer er stærkt afhængige af naturen; bemærker, at mere end 90 % af biodiversitetstabet og presset på vandressourcerne skyldes ressourceudvinding og -forarbejdning; understreger, at EU's industripolitik bør harmonere med målene i biodiversitetsstrategien for 2030; |
| --- | --- |

68.

| 69. | understreger, at bevarelse af naturlige økosystemer på grundlag af One Health-tilgangen er afgørende for at sikre menneskehedens mest basale fornødenheder såsom rent drikkevand, ren luft og frugtbare jorder; opfordrer til, at der hurtigt udvikles solide indikatorer med henblik på at vurdere konsekvenserne for biodiversiteten og sikre en gradvis reduktion af forureningen som skitseret i EU's biodiversitetsstrategi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | påpeger, at industrien stadig er en af de største kilder til miljøforurening, som udleder forurenende stoffer i luften, vandet og jorden; understreger den vigtige rolle, som direktivet om industrielle emissioner spiller ved at pålægge store anlæg forpligtelser til at minimere udledningen af forurenende stoffer; ser frem til den kommende handlingsplan for nulforurening for luft, vand og jord og revisionen af direktivet om industrielle emissioner, som bør medføre en markant reduktion af industriforureningen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | fremhæver vigtigheden af industripolitikkens regionale dimension, eftersom de økonomiske uligheder mellem regionerne er vedvarende og risikerer at blive forværret af covid-19-krisens konsekvenser; understreger, at planer for ny regional udvikling skal gøre fremskridt med hensyn til strategier for omstilling til bæredygtighed og kombinere programmer for økonomisk genrejsning med aktive arbejdsmarkedsprogrammer for at forhindre og afbøde tilbagegangen i regionerne; opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne med henblik på udarbejdelse af mellem- og langsigtede prognoser for de færdigheder, der bliver brug for på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

71.

| 72. | fremhæver i denne forbindelse de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondenes) betydning med hensyn til at støtte skabelsen af kvalitetsjob med anstændige lønninger, virksomhedernes konkurrenceevne, bæredygtig økonomisk udvikling og modernisering og forbedring af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og sundhedssystemerne; |
| --- | --- |

72.

| 73. | fremhæver behovet for at støtte en rimelig, inkluderende og retfærdig omstilling og behovet for at tackle sociale og økonomiske uligheder på andre måder end kun omskoling og skabelse af nye job i nye økonomiske sektorer for at sikre, at ingen lades i stikken, og at ingen arbejdstager udelukkes fra arbejdsmarkedet; mener, at en veludformet mekanisme for retfærdig omstilling, herunder en fond for retfærdig omstilling, vil være et vigtigt redskab til at lette den dobbelte omstilling og nå ambitiøse mål om klimaneutralitet; fastholder, at alle lokale interessenter, herunder repræsentanter for civilsamfundet og lokalsamfundet, bør inddrages i udformnings- og gennemførelsesfasen af de territoriale planer for retfærdig omstilling for at garantere en mere inkluderende omstilling og imødegå dens sociale konsekvenser; understreger, at investeringer i bæredygtig teknologi spiller en vigtig rolle i denne forbindelse ved at støtte den langsigtede økonomiske udvikling af de regionale økonomier; understreger, at en solid finansiering af mekanismen for en bæredygtig omstilling, herunder med betydelige ekstra budgetmidler, vil være et afgørende element i en vellykket gennemførelse af den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mener, at interregionalt samarbejde rettet mod bæredygtig og digital omstilling som i strategierne for intelligent specialisering skal styrkes for at stimulere regionale økosystemer; anmoder derfor Kommissionen om at støtte udviklingen af redskaber, som kan give regionerne en klar køreplan med en skræddersyet tilgang til at sikre industrielt lederskab; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mener, at industriel omstilling kræver en betydelig forøgelse af forsknings- og udviklingsindsatsen, og at ny viden og innovation integreres i de eksisterende markeder og anvendes til at skabe nye markeder; understreger, at innovation er en af drivkræfterne bag de førende industrielle økosystemer, og at dette bør afspejles i forøget støtte til innovations- og iværksætterkapacitet i alle faser af innovationscyklussen; understreger nødvendigheden af at øge finansieringen til forskning, navnlig offentlig forskning af høj kvalitet, og til udvikling og innovation som afgørende elementer for at opnå den dobbelte omstilling, forbedre Unionens strategiske autonomi og øge den langsigtede konkurrenceevne; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at vedstå deres forpligtelse til at investere 3 % af deres BNP i forskning og udvikling for at fastholde Unionens førerrolle blandt de globale konkurrenter; beklager den nuværende mangel på innovativ kapacitet i SMV'er som følge af mangel på den nødvendige risikovillige kapital, omkostningerne og de indviklede administrative procedurer, mangel på tilstrækkelige færdigheder og manglende adgang til information; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger, at det er nødvendigt at øge budgettet for programmer, der understøtter Unionens industrielle omstilling, og minder derfor om Parlamentets holdning til fordel for at forhøje budgettet for Horisont Europa til 120 mia. EUR og sikre, at programmet er i overensstemmelse med Unionens mål om klimaneutralitet, og at støtte InvestEU og programmet for et digitalt Europa ved hjælp af passende finansieringsinstrumenter med henblik på markedsudvikling af banebrydende teknologier og innovationer, og samtidig fremme synergier mellem regionale, nationale, europæiske og private finansieringskilder; opfordrer til reel støtte til Det Europæiske Innovationsråd (EIC) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og til at styrke deres opgaver; insisterer på, at en betydelig del af de midler, der er til rådighed for SMV'er under Horisont Europa, bør gennemføres via EIC og de samarbejdsorienterede dele af programmet med henblik på at skabe nye løsninger og fremme innovation, både trinvis og disruptiv; støtter etableringen af europæiske partnerskaber under Horisont Europa for at mobilisere investeringer fra den private sektor med henblik på at fremme overførsel af viden, teknologier og innovation fra forskningscentre og universiteter til de industrielle processer, idet man udnytter ordningen for industrielle økosystemer, og for at støtte genopretningen og den grønne og den digitale omstilling; opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre, at disse partnerskaber bliver gennemsigtige og inkluderende under hele gennemførelsen, navnlig hvad angår deres strategiske forskningsdagsorden og årlige arbejdsprogrammer; understreger, at de også bør udelukke alle interessekonflikter og garantere en reel merværdi for samfundet; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mener i øvrigt i denne forbindelse, at et bedre forberedt og mere modstandsdygtigt samfund er nøglen til at håndtere forstyrrende hændelser af europæisk eller globalt omfang og komme med sammenhængende politiske løsninger, og at koordinerede investeringer i FoU er afgørende i denne henseende; opfordrer med dette for øje Kommissionen til at støtte oprettelsen af et særligt instrument til pandemiberedskab og samfundsmæssig modstandsdygtighed, eftersom dette tiltag ville skabe betingelserne for en bedre koordinering på EU-plan, indkredse prioriterede områder og igangsætte foranstaltninger, der kræver medicinsk forskning af høj kvalitet og koordinerede FoI-investeringer; |
| --- | --- |

77.

| 78. | fremhæver betydningen af en forskningsbaseret lægemiddelindustri som en væsentlig bidragyder til at sikre en kvalitetspræget produktion og forsyning af prismæssigt overkommelige lægemidler for at nå ud til alle patienter med behov, styrke Unionens innovation, modstandsdygtighed, tilgængelighed og reaktionsevne og hjælpe med at håndtere fremtidige udfordringer; gentager, at det er nødvendigt at indføre en plan for formindskelse af risikoen for mangel på lægemidler for at få styr på eventuelle sårbarheder og risici for forsyningskæden for livsvigtige lægemidler, sikre fremtidig innovation med henblik på at adressere udestående uopfyldte behov og støtte sundhedssystemernes modstandsdygtighed, reaktionsevne og parathed til at håndtere fremtidige udfordringer, herunder pandemier; |
| --- | --- |

78.

| 79. | fremhæver den rolle, som centrale støtteteknologier spiller for opbygningen af teknologisk og innovativ kapacitet i hele Unionen; opfordrer Kommissionen til at skræddersy Horisont Europa og dens industrielle strategi til udviklingen, opskaleringen og markedsføringen af banebrydende teknologier og innovationer i Unionen med henblik på at slå bro over kløften mellem innovation og markedsføring, ved at yde risikovillig finansiering til teknologi- og demonstrationsprojekter i den tidlige fase og udvikle tidlige værdikæder med henblik på først og fremmest at støtte teknologier og produkter, processer, tjenester og forretningsmodeller, der har kommercielt omfang, kan opnå udbredelse på markedet, er nul- og lavemissionsbaserede, baseret på vedvarende energi, energi- og ressourceeffektive og cirkulære, og støtte udviklingen af forskningsinfrastruktur, også med henblik på at mindske de eksisterende forskelle mellem medlemsstaterne; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle kvikskranker med strømlinet information om finansieringsmuligheder for industrielle demonstrationsprojekter inden for nyskabende teknologier; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer Kommissionen til at undersøge foranstaltninger til at modvirke det potentielle tab af viden og innovation under den nuværende krise, herunder gennem instrumenter til støtte for virksomheder, der midlertidigt deler videnarbejdere med offentlige forskningsinstitutioner og universiteter med henblik på at muliggøre offentlig-privat forskning om offentlige prioriteter og bevare beskæftigelses- og innovationskapacitet i krisetider; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at udvikle mulige skattemæssige incitamenter til at øge FoU-investeringerne, der er formindsket drastisk som følge af covid-19-krisen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte europæiske virksomheders evne til at innovere med udgangspunkt i en omfattende ordning for intellektuelle ejendomsrettigheder, øge fleksibiliteten i forbindelse med licensudstedelse for at opretholde en effektiv beskyttelse af deres FoU-investeringer, sikre rimelige afkast og samtidig fortsætte udviklingen af åbne teknologistandarder, der støtter konkurrence og valgmuligheder og EU-industriens deltagelse i udviklingen af centrale teknologier; |
| --- | --- |

82.

| 83. | anerkender, at en stærk og afbalanceret ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder er en afgørende faktor, som understøtter den europæiske konkurrenceevne med henblik på at bekæmpe industrispionage og forfalskning, og opfordrer derfor Kommissionen til at bevare og styrke denne ramme; understreger, at det er nødvendigt at sikre paritet med USA og Kina med hensyn til immaterielretlige incitamenter inden for biovidenskab, så Europa bliver ved med at være en attraktiv placering for FoU-investeringer og industriel udvikling; opfordrer Kommissionen til at opretholde og udvikle Europas system for intellektuelle ejendomsrettigheder, som er i verdensklasse, ved at fremme en stærk beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, incitamenter og belønningsmekanismer for FoU for at tiltrække investeringer i udviklingen af fremtidig innovation til gavn for samfundet; glæder sig over meddelelsen om en handlingsplan for intellektuelle ejendomsrettigheder, som kan fremme et europæisk bidrag til udviklingen af standarder; støtter en bæredygtig produktion og beskæftigelse og en forbedring af tiltrækningskraften og omdømmet af EU's kvalitetsprægede produktion på verdensplan; anmoder Kommissionen om at tilskynde til overførsel af vigtige miljø- og klimateknologier til udviklingslandene ved at give åbne licenser til sådanne teknologier; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer Kommissionen til snarest muligt at indføre det europæiske enhedspatent i henhold til aftalen om en fælles patentdomstolsmyndighed af 19. februar 2013; |
| --- | --- |

84.

| 85. | understreger vigtigheden af en sammenhængende og effektiv overordnet forvaltning for den industrielle omstilling, der sikrer overensstemmelse med relevant EU-lovgivning og -strategier, navnlig målene i den europæiske grønne pagt, hvilket er afgørende for dens succes; glæder sig over Kommissionens udpegelse af 14 økosystemer og den inkluderende tilgang med at samle alle aktører, der opererer i en værdikæde, med henblik på at fremme europæisk lederskab inden for strategiske sektorer og konkurrenceevnen på globalt plan; fremhæver behovet for at sikre, at SMV'erne vil trives inden for hvert økosystem; peger på behovet for at sikre gennemsigtighed i de udpegede industrielle økosystemer, især hvad angår de kriterier, der skal være opfyldt for at blive betragtet som en del af et økosystem, den nøjagtige opdeling pr. type aktør i hvert af de udpegede økosystemer og information om resultaterne og de emner, der diskuteres, og minder desuden om den rolle, som det industrielle forum og alliancerne spiller i forbindelse med disse økosystemer; understreger, at civilsamfundet, forbrugerorganisationer og fagforeninger bør deltage i passende omfang i fastlæggelsen af både de overordnede og sektorspecifikke industristrategier og -prioriteter; understreger, at økosystemer bør omfatte alle forbindelser til værdikæder, herunder SMV'er, og understreger, at SMV'er spiller en integreret rolle i skabelsen af industrialliancer og deres produktionskæder; fremhæver behovet for passende finansielle instrumenter til alliancerne; |
| --- | --- |

85.

| 86. | er af den opfattelse, at økosystemer vil være centrale elementer i den næste industrielle revolution ved at være en løftestang for avanceret og intelligent produktion og tilvejebringe prismæssigt overkommelig, ren, bæredygtig og sikker energi samt den nødvendige energiinfrastruktur og transformerende metoder til fremstilling og til levering af tjenesteydelser; opfordrer til en analyse af økosystemerne for at vurdere de enkelte sektorers behov for omstilling og bidrage til fastlæggelsen af en omstillingsplan; mener desuden, at støtte til samarbejde mellem industrien, den akademiske verden, SMV'er, nystartede virksomheder og vækstvirksomheder, fagforeninger, civilsamfundet, slutbrugerorganisationer og alle andre interessenter vil være afgørende for at kunne finde løsninger på markedssvigt og slå bro over kløften mellem idéen og dens virkeliggørelse, samtidig med at beskyttelsen af arbejdstagerne sikres, herunder i områder, der endnu ikke er omfattet af industrielle interesser, men som har stor samfundsmæssig merværdi; opfordrer til en forvaltning af disse økosystemer, der integrerer alle relevante interessenter fra industrisektorerne, som er afgørende for at opnå den grønne og den digitale omstilling; er af den opfattelse, at økosystemerne bør spille en rolle i forbindelse med fastlæggelsen af løsninger og foranstaltninger, der skal vedtages for at gennemføre den europæiske industristrategi og støtte solide europæiske værdikæder, som er afgørende for den dobbelte grønne og digitale omstilling; |
| --- | --- |

86.

| 87. | fremhæver, at investeringer i centrale værdikæder vil spille en afgørende rolle for at bevare vores fremtidige strategiske uafhængighed; mener, at det er nødvendigt at prioritere investeringer i industrisektorer, der er af afgørende betydning for vores strategiske uafhængighed, såsom sikkerhed, forsvar, klimarelevante teknologier, fødevaresuverænitet og sundhed; gentager navnlig lægemiddelindustriens betydning for at sikre fremtidig innovation med henblik på at håndtere udestående uopfyldte behov og for at støtte sundhedssystemernes modstandsdygtighed, reaktionsevne og parathed til at håndtere fremtidige udfordringer, herunder pandemier; |
| --- | --- |

87.

| 88. | fremhæver betydningen af industrien for vedvarende energi som en strategisk sektor med henblik på at styrke EU's konkurrencemæssige fordel, opnå langsigtet modstandsdygtighed og sikre energisikkerheden og samtidig øge den industrielle styrke; fremhæver endvidere, at sektoren for vedvarende energi bidrager til skabelsen af nye lokale arbejdspladser og forretningsmuligheder, navnlig for SMV'er, og til at sætte skub i fremstillingen af udstyr samt til at reducere energiomkostningerne og forbedre omkostningskonkurrenceevnen; |
| --- | --- |

88.

| 89. | fremhæver, at bilsektoren er blevet hårdt ramt af covid-19-krisen, som har tvunget virksomheder og arbejdstagere til hurtigt at tilpasse sig til ændringerne på udbudssiden og til nye sundheds- og sikkerhedskrav, oveni den omstillingsproces som sektoren allerede var i gang med før pandemien; er af den opfattelse, at omstillingen til intelligent og renere mobilitet er afgørende, efterhånden som vi udvikler os i retning af en klimaneutral, digital og mere modstandsdygtig økonomi, og at dette også bør ses som en mulighed for at skabe grøn vækst og rene job baseret på den europæiske industris globale konkurrencefordele inden for køretøjsteknologier; opfordrer Kommissionen til at opstille prioriteter for forskning og innovation, digitalisering og støtte til nystartede virksomheder, mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, herunder i bilsektoren; |
| --- | --- |

89.

| 90. | understreger, at turismesektoren også er blevet hårdt ramt af covid-19-krisen, og opfordrer Kommissionen til at opstille prioriteter med hensyn til at hjælpe og fremme genopretningen af sektoren i betragtning af dens bidrag til EU's BNP og Unionens konkurrenceevne; anmoder Kommissionen om at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og regionerne om at skabe muligheder for nye investeringer og yderligere innovationer for at opnå et europæisk turismeøkosystem, der er bæredygtigt, innovativt og modstandsdygtigt og beskytter arbejdstagernes og forbrugernes rettigheder; |
| --- | --- |

90.

| 91. | fremhæver det potentiale, som de kulturelle og kreative sektorer rummer med hensyn til at fremme innovation, fungere som katalysatorer for forandring i andre sektorer og anspore til opfindelser og fremskridt; bemærker, at innovative økonomiske sektorer bliver mere og mere afhængige af kreativitet for at fastholde deres konkurrencefordel; bemærker desuden, at de kulturelle og kreative sektorer med fremkomsten af stadig mere komplekse, kreative og indbyrdes forbundne forretningsmodeller i stigende grad bliver et afgørende element i næsten alle produkter og tjenester; mener derfor, at EU bør videreudvikle sine kreative og kulturelle aktiver, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at rette tilstrækkelig opmærksomhed mod de kulturelle og kreative sektorer i forbindelse med udformningen af en omfattende, sammenhængende og langsigtet ramme for industripolitikken, herunder adgang til finansiering og støtteprogrammer; |
| --- | --- |

91.

| 92. | fremhæver vigtigheden af Unionens rumpolitik, især med hensyn til at forbedre EU's kapaciteter inden for rumindustrien og frigøre potentialet i synergier med andre nøglesektorer og -politikker, navnlig med henblik på at udvikle avancerede teknologier og ledsage den industrielle omstilling; |
| --- | --- |

92.

| 93. | bemærker, at den kemiske industri bidrager til mange strategiske værdikæder og til produktionen af CO2-neutrale, ressourceeffektive og cirkulære teknologier og løsninger; efterlyser en bæredygtig kemikaliepolitik, der er i overensstemmelse med industristrategien; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opfordrer Det Europæiske Miljøagentur til sammen med Det Europæiske Kemikalieagentur at udarbejde en rapport om kemiske produkter i miljøet i Europa; mener, at der i denne rapport bør foretages en vurdering af den systemiske karakter af farlige kemikalier i Europas produktions- og forbrugssystemer, brugen af dem i produkter samt forekomsten af dem i miljøet, og den skade, som de forvolder for menneskers sundhed og for økosystemerne; |
| --- | --- |

94.

| 95. | understreger, at det er afgørende at have en velfungerende og konkurrencedygtig sektor for lægemidler og medicinsk udstyr for at sikre bæredygtig adgang til lægemidler og garantere et højt niveau af sundhedsydelser for patienter i EU; mener, at Kommissionen bør fremme dialogen med medlemsstaterne og alle de relevante interessenter ved at skabe et lægemiddelforum under Det Europæiske Lægemiddelagenturs (EMA's) tilsyn for at give mulighed for en omfattende drøftelse af spørgsmål vedrørende bl.a. lægemiddelbæredygtighed og indførelsen af ny teknologi i sundhedssystemerne; understreger, at dette forum bør tage hensyn til de forskellige nationale tilgange til prissætning og godtgørelse samt investering i og organisering af sundhedsplejen; |
| --- | --- |

95.

| 96. | anser offentlige indkøb for at være en afgørende drivkraft for industriel omstilling; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan gearingen af offentlige udgifter og investeringer kan udnyttes fuldt ud til at nå politiske mål, herunder ved at styrke bæredygtigheden og gøre offentlige indkøb centrale for Unionens økonomiske genopretningsplan ved at prioritere og fremme efterspørgslen efter miljømæssigt innovative, omkostningseffektive og bæredygtige varer og tjenesteydelser samt ved at give mulighed for flytning af centrale strategiske sektorer, såsom sundhedsrelaterede produkter, landbrug og teknologier til vedvarende energi, og fremme kortere og bæredygtige forsyningskæder; opfordrer Kommissionen og de offentlige myndigheder til at analysere betingelserne for at gøre bæredygtighed obligatorisk i forbindelse med offentlige indkøb på grundlag af miljømæssige, sociale og etiske kriterier, herunder CO2-fodaftryk, indhold af genanvendte materialer og arbejdsvilkår igennem hele livscyklussen, samt til at skabe øget bevidsthed om og gøre bedre brug af de eksisterende ordninger for fremme af grønne tjenesteydelser; insisterer på, at SMV'er bør have en rimelig chance for at deltage i offentlige udbud; opfordrer ordregivende myndigheder til systematisk at anvende en tilgang baseret på det bedste forhold mellem kvalitet og pris igennem hele produkternes og tjenesteydelsernes levetid; tilskynder dem til at anvende den bestemmelse (artikel 85 i forsyningsvirksomhedsdirektivet), som giver dem mulighed for at afvise tilbud, hvis andelen af varer med oprindelse i tredjelande udgør mere end 50 % af den samlede værdi af de varer, som tilbuddet omfatter; |
| --- | --- |

96.

| 97. | anerkender standardiseringens bidrag til det europæiske indre marked og til øget økonomisk, samfundsmæssig og miljømæssig velfærd, herunder forbrugernes og arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; understreger, at det er nødvendigt at udvikle, vurdere og anvende harmoniserede standarder til at støtte industrier i at fremstille produkter på måder, der er effektive, sikre, cirkulære, bæredygtige og reproducerbare og sikrer høj kvalitet; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opfordrer Kommissionen til at indføre et stærkt system af centrale præstationsindikatorer til at foretage forudgående konsekvensanalyser af Unionens forordninger og instrumenter og eventuelle nødvendige investeringer og overvåge fremskridt og resultater under hensyntagen til SMV-dimensionen; understreger, at systemet for centrale præstationsindikatorer bør være baseret på mål, som er specifikke, målbare, opnåelige, relevante og tidsorienterede; |
| --- | --- |

98.

| 99. | opfordrer Kommissionen til at styrke sin praksis for konsekvensanalyser og sikre, at den forud for fremlæggelsen af nye forslag til lovgivning eller vedtagelsen af nye foranstaltninger foretager en detaljeret konsekvensanalyse af de potentielle efterlevelsesomkostninger, konsekvenserne for beskæftigelsen og byrderne og de potentielle fordele for europæiske borgere, sektorer og virksomheder, herunder SMV'er; mener, at evalueringen af Unionens lovgivning og foranstaltninger i højere grad bør have fokus på gennemførelsen i medlemsstaterne og bør analysere, hvad der sker, når EU-lovgivningen gennemføres eller fortolkes på en måde, der skaber unødvendige og uventede reguleringsmæssige hindringer for både SMV'er og større virksomheder; anmoder Kommissionen om at støtte reguleringsmæssig kohærens og anerkende et initiativ om intelligent regulering, der er udformet med henblik på at mindske bureaukratiske byrder uden at underminere lovgivningens effektivitet eller sænke de sociale og miljømæssige standarder, navnlig når den traditionelle industri er nødt til at tilpasse sig på grund af reguleringsmæssige beslutninger; mener, at foranstaltninger med henblik på digitalisering og dekarbonisering bør udformes på en sådan måde, at de giver virksomheder, herunder SMV'er, muligheder og minimerer byrden for den berørte sektor; |
| --- | --- |

99.

| 100. | forventer, at den industrielle strategi ikke skaber unødvendige reguleringsmæssige byrder for virksomheder, navnlig SMV'er, og at den anvender »one-in-one-out«-reglen, som sigter mod at identificere eksisterende bestemmelser, der skal ophæves eller revideres, når der indføres nye bestemmelser, hvorved det sikres, at overholdelsesomkostningerne i en given sektor ikke stiger, med forbehold af medlovgivernes beføjelser; mener, at et sådant forslag skal være evidensbaseret, sendes til høring i brede kredse, sikre effektiviteten af lovgivningen og de sociale og miljømæssige standarder og vise klare fordele ved en europæisk indsats; mener, at EU skal styrke sit princip om at være »stort i store sager og småt i små sager« for bedre at sikre proportionalitet; |
| --- | --- |

100.

| 101. | understreger, at den offentlige forvaltning bør spille en central rolle med hensyn til at sikre et erhvervsvenligt økonomisk klima og mindske den administrative byrde for virksomhederne, samtidig med at der sikres fuldstændig anvendelse af Unionens etiske, sociale, miljømæssige og gennemsigtighedsmæssige standarder og regler om arbejdstagernes sikkerhed; mener, at e-forvaltningsværktøjer, politikker for digital innovation og forbedring af digitale færdigheder bør fremmes inden for den offentlige sektor og blandt dens ansatte; opfordrer Kommissionen til at sikre udveksling af national og regional bedste praksis på området, med særlig henvisning til offentlig forvaltning af den økonomiske konkurrenceevne; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

102.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0124.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0102.

(5)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 124.

(6)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 163.

(7)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 55.

(8)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 21.

(9)  EUT C 238 af 6.7.2018, s. 28.

(10)  EUT C 482 af 23.12.2016, s. 89.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/63

---

P9_TA(2020)0322

Udenrigspolitiske konsekvenser af covid-19-udbruddet

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om de udenrigspolitiske konsekvenser af covid-19-udbruddet (2020/2111(INI))

(2021/C 425/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. april 2020 om EU's globale svar på covid-19-krisen (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. april 2020 om EU's globale svar på covid-19-krisen (JOIN(2020)0011),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 22. april 2020 om makrofinansiel bistand til udvidelses- og naboskabspartnerlande i forbindelse med covid-19-pandemien (COM(2020)0163), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 22. april 2020 om makrofinansiel bistand til udvidelses- og naboskabspartnerlande i forbindelse med covid-19-pandemien (COM(2020)0163),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2020 med titlen »Støtte til Vestbalkan til bekæmpelsen af covid-19 og genopretningen efter pandemien — Kommissionens bidrag forud for mødet mellem EU's og Vestbalkans ledere den 6. maj 2020« (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2020 med titlen »Støtte til Vestbalkan til bekæmpelsen af covid-19 og genopretningen efter pandemien — Kommissionens bidrag forud for mødet mellem EU's og Vestbalkans ledere den 6. maj 2020« (COM(2020)0315),

| — | der henviser til erklæring af 5. maj 2020 fra den højtstående repræsentant, Josep Borrell, på vegne af Den Europæiske Union om menneskerettigheder i forbindelse med coronaviruspandemien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 5. maj 2020 fra den højtstående repræsentant, Josep Borrell, på vegne af Den Europæiske Union om menneskerettigheder i forbindelse med coronaviruspandemien,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2532 (2020) om indstilling af fjendtlighederne i forbindelse med coronaviruspandemien (covid-19) og støtte til FN's generalsekretær, António Guterres, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2532 (2020) om indstilling af fjendtlighederne i forbindelse med coronaviruspandemien (covid-19) og støtte til FN's generalsekretær, António Guterres,

| — | der henviser til opfordringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, til at revurdere virkningen af omfattende økonomiske sanktionsordninger i forbindelse med covid-19-pandemien, |
| --- | --- |

—

der henviser til opfordringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, til at revurdere virkningen af omfattende økonomiske sanktionsordninger i forbindelse med covid-19-pandemien,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. juni 2020 med titlen »Bekæmpelse af desinformation om covid-19 — sådan får vi styr på fakta« (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. juni 2020 med titlen »Bekæmpelse af desinformation om covid-19 — sådan får vi styr på fakta« (JOIN(2020)0008),

| — | der henviser til den ajourførte særberetning fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten): kort vurdering af narrativer og desinformation omkring covid-19-pandemien af 1. april 2020 og 20. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ajourførte særberetning fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten): kort vurdering af narrativer og desinformation omkring covid-19-pandemien af 1. april 2020 og 20. maj 2020,

| — | der henviser til talen om Unionens tilstand, som formanden for Kommissionen, Ursula von der Leyen, holdt den 16. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til talen om Unionens tilstand, som formanden for Kommissionen, Ursula von der Leyen, holdt den 16. september 2020,

| — | der henviser til Kommissionens retningslinjer af 25. marts 2020 om beskyttelse af kritiske europæiske aktiver og teknologier under den aktuelle krise, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens retningslinjer af 25. marts 2020 om beskyttelse af kritiske europæiske aktiver og teknologier under den aktuelle krise,

| — | der henviser til Kommissionens høringsnotat af 16. juni 2020 med titlen »En ny handelspolitik for et stærkere Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens høringsnotat af 16. juni 2020 med titlen »En ny handelspolitik for et stærkere Europa«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2020 om »Team Europes globale svar på covid-19-krisen«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2020 om »Team Europes globale svar på covid-19-krisen«,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 17.-21. juli 2020 om genopretningsplanen og den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 17.-21. juli 2020 om genopretningsplanen og den flerårige finansielle ramme for 2021-2027,

| — | der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik af 28. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik af 28. juni 2016,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. juli 2020 om EU's prioriteter i FN og FN's 75. generalforsamling med temaet »Forsvar for multilateralisme og et stærkt og effektivt FN, der leverer til alle«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. juli 2020 om EU's prioriteter i FN og FN's 75. generalforsamling med temaet »Forsvar for multilateralisme og et stærkt og effektivt FN, der leverer til alle«,

| — | der henviser til erklæringen af 30. marts 2020 fra medformændene for Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling (EuroLat) om covid-19-pandemien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 30. marts 2020 fra medformændene for Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling (EuroLat) om covid-19-pandemien,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (1),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015, og til verdensmålene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015, og til verdensmålene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om humanitære visa (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 med henstillinger til Kommissionen om humanitære visa (2),

| — | der henviser til EU's retningslinjer af 8. december 2008 vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer af 8. december 2008 vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem,

| — | der henviser til Venedigkommissionens kodeks for god praksis i forbindelse med valgspørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens kodeks for god praksis i forbindelse med valgspørgsmål,

| — | der henviser til årsberetningerne fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningerne fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0204/2020),

| A. | der henviser til, at covid-19 har forårsaget en global pandemi, der berører millioner af menneskers liv, foranlediget en hidtil uset global sundhedsmæssig, økonomisk, social og humanitær krise og udløst systemiske spændinger i den globale styring med vidtrækkende og langsigtede konsekvenser for internationale relationer, som berører centrale aspekter af EU's udenrigspolitik og sikkerhed og forsvar, både i og uden for Den Europæiske Union; der henviser til, at EU har været mål for desinformation, cyberangreb og anden ondsindet indblanding fra tredjeparters side med den hensigt at destabilisere EU's institutioner og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at covid-19 har forårsaget en global pandemi, der berører millioner af menneskers liv, foranlediget en hidtil uset global sundhedsmæssig, økonomisk, social og humanitær krise og udløst systemiske spændinger i den globale styring med vidtrækkende og langsigtede konsekvenser for internationale relationer, som berører centrale aspekter af EU's udenrigspolitik og sikkerhed og forsvar, både i og uden for Den Europæiske Union; der henviser til, at EU har været mål for desinformation, cyberangreb og anden ondsindet indblanding fra tredjeparters side med den hensigt at destabilisere EU's institutioner og medlemsstaterne;

| B. | der henviser til, at pandemien i uforholdsmæssigt høj grad rammer de sårbareste lande, og at nogle lande verden over ikke har reageret og ikke har truffet hurtige og tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at bremse epidemien; der henviser til, at den kinesiske regering bagatelliserede det oprindelige covid-19-udbrud; der henviser til, at narrativer, der fremhæver geografi snarere end medicinsk terminologi i forbindelse med omtalen af covid-19, er stigmatiserende; der henviser til, at virusset har dræbt omkring en million mennesker på verdensplan og vist, at det kun kan holdes under kontrol og afbødes gennem koordinering og solidaritet mellem landene; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at pandemien i uforholdsmæssigt høj grad rammer de sårbareste lande, og at nogle lande verden over ikke har reageret og ikke har truffet hurtige og tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at bremse epidemien; der henviser til, at den kinesiske regering bagatelliserede det oprindelige covid-19-udbrud; der henviser til, at narrativer, der fremhæver geografi snarere end medicinsk terminologi i forbindelse med omtalen af covid-19, er stigmatiserende; der henviser til, at virusset har dræbt omkring en million mennesker på verdensplan og vist, at det kun kan holdes under kontrol og afbødes gennem koordinering og solidaritet mellem landene;

| C. | der henviser til, at EU har et ansvar for at agere som en global aktør og tilpasse sine prioriteter og politikker, herunder udenrigspolitikken, i takt med den skiftende geopolitiske situation i verden og den globale kamp mod covid-19; der henviser til, at EU skal føre an på en forudsigelig måde og under overholdelse af sine forpligtelser for så vidt angår de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet som en del af sin multilaterale og internationale indsats og i overensstemmelse med sin position i verdensøkonomien; der henviser til, at covid-19-krisen endnu en gang har understreget behovet for at styrke multilateralismen og den regelbaserede verdensorden for bedre at kunne imødegå globale udfordringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU har et ansvar for at agere som en global aktør og tilpasse sine prioriteter og politikker, herunder udenrigspolitikken, i takt med den skiftende geopolitiske situation i verden og den globale kamp mod covid-19; der henviser til, at EU skal føre an på en forudsigelig måde og under overholdelse af sine forpligtelser for så vidt angår de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet som en del af sin multilaterale og internationale indsats og i overensstemmelse med sin position i verdensøkonomien; der henviser til, at covid-19-krisen endnu en gang har understreget behovet for at styrke multilateralismen og den regelbaserede verdensorden for bedre at kunne imødegå globale udfordringer;

| D. | der henviser til, at pandemien og dens økonomiske og sociale konsekvenser kan bidrage yderligere til politiske klagepunkter som følge af følelsen af ulighed og marginalisering; der henviser til, at den globale økonomiske nedgang har påvirket de mest sårbare økonomier i særligt alvorlig grad; der henviser til, at covid-19-udbruddet har forværret det vedvarende problem med lægemiddelmangel på verdensplan med akutte konsekvenser i udviklingslandene; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at pandemien og dens økonomiske og sociale konsekvenser kan bidrage yderligere til politiske klagepunkter som følge af følelsen af ulighed og marginalisering; der henviser til, at den globale økonomiske nedgang har påvirket de mest sårbare økonomier i særligt alvorlig grad; der henviser til, at covid-19-udbruddet har forværret det vedvarende problem med lægemiddelmangel på verdensplan med akutte konsekvenser i udviklingslandene;

| E. | der henviser til, at pandemien har forværret den kritiske humanitære situation for sårbare mennesker, navnlig i konfliktområder, flygtningelejre og skrøbelige stater samt oprindelige samfund; der henviser til, at EU har tilsluttet sig FN's appel om en øjeblikkelig verdensomspændende våbenhvile og lettelse af sanktioner på baggrund af pandemien for at sikre, at essentielt udstyr og forsyninger, som er nødvendige til bekæmpelse af coronavirusset, bliver leveret; der henviser til, at vi følgelig er vidner til et fald i de globale friheder og demokratiet, hvilket sætter en multilateral orden, der allerede er i krise, yderligere under pres; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at pandemien har forværret den kritiske humanitære situation for sårbare mennesker, navnlig i konfliktområder, flygtningelejre og skrøbelige stater samt oprindelige samfund; der henviser til, at EU har tilsluttet sig FN's appel om en øjeblikkelig verdensomspændende våbenhvile og lettelse af sanktioner på baggrund af pandemien for at sikre, at essentielt udstyr og forsyninger, som er nødvendige til bekæmpelse af coronavirusset, bliver leveret; der henviser til, at vi følgelig er vidner til et fald i de globale friheder og demokratiet, hvilket sætter en multilateral orden, der allerede er i krise, yderligere under pres;

| F. | der henviser til, at kvinder verden over, der lever i voldelige forhold, har været tvunget til at blive hjemme, hvor de i længere perioder har været udsat for overgreb fra deres mishandler; der henviser til, at telefontjenester og krisecentre for personer, der er udsat for vold i hjemmet, verden over melder om et stigende antal anmodninger om hjælp, og at indberetninger om vold i hjemmet og nødopkald i en række lande er steget med 25 % efter indførelsen af regler om social afstand; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kvinder verden over, der lever i voldelige forhold, har været tvunget til at blive hjemme, hvor de i længere perioder har været udsat for overgreb fra deres mishandler; der henviser til, at telefontjenester og krisecentre for personer, der er udsat for vold i hjemmet, verden over melder om et stigende antal anmodninger om hjælp, og at indberetninger om vold i hjemmet og nødopkald i en række lande er steget med 25 % efter indførelsen af regler om social afstand;

| 1. | bekræfter, at det globale udbrud af covid-19-pandemien er en faktor, som på afgørende vis ændrer situationen i det internationale miljø, en risikomultiplikator og en katalysator for forandring af verdensordenen; understreger den afgørende betydning af at styrke EU's interne modstandsdygtighed, udvikle nye partnerskaber og styrke Unionens multilateralistiske synsmåde på globalt plan gennem en assertiv og koordineret udenrigspolitisk optræden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over støtteinitiativerne »Team Europe« og »Coronavirus Global Response«, som hjælper partnerlande med at håndtere coronavirussets konsekvenser for den grænseoverskridende koordinering; glæder sig over EU's koordinering med G7, G20, FN, Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Verdensfødevareprogrammet og andre internationale partnere, med henblik på at fremme en sammenhængende og inklusiv global reaktion på pandemien, begrænse den bredere indvirkning på samfund og økonomier og bidrage til at mindske risikoen for destabilisering; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager manglen på globalt lederskab og en koordineret international reaktion i covid-19-krisens indledende faser; fordømmer tilbageholdelsen af kritisk information; forkaster anvendelsen af isolationistiske løsninger; modsætter sig kraftigt fremvæksten af autoritær nationalisme, statsstøttede desinformationskampagner og fremme af falske narrativer, der giver næring til mistillid, undergraver demokratiske samfund og internationalt samarbejde og stiller spørgsmålstegn ved EU's rolle i verden; understreger, at globalt samarbejde, en inklusiv global tilgang og koordinering er af afgørende betydning for en effektiv håndtering af den globale sundhedskrise og andre globale trusler; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at EU's partnerlande til trods for covid-19-pandemien ikke bør afvige fra reformkursen under lovgivningsprocessen, bør tage kampen mod korruption alvorligt og forpligte sig til at stå ved og gennemføre grundlæggende menneskerettigheder og mindretalsrettigheder i overensstemmelse med deres internationale forpligtelser og tilsagn; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at en række regeringer og politiske ledere verden over udnytter krisen som en mulighed for at udstyre sig selv med overdrevne beføjelser og forfølge deres egne politiske dagsordener ved at indskrænke menneskerettighederne, undergrave de demokratiske standarder, svække retsstaten, mindske parlamenternes rolle, begrænse mediefriheden, tilskynde til hadkampagner mod minoritetsgrupper, iværksætte desinformationskampagner rettet mod EU-venlige reformer og værdier og skade internationalt samarbejde; insisterer på, at enhver undtagelsestilstand skal indeholde en ophørsklausul; er bekymret over, at de demonstrationer mod coronavirusrestriktioner, der finder sted i forskellige byer rundt om i verden, ofte bliver infiltreret og manipuleret af ekstremistiske grupper, og at de demonstrerende betegner virusset som opspind; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at covid-19-pandemiens konsekvenser har forværret de globale socioøkonomiske uligheder og rammer de fattigste og personer i de dårligst stillede, mest marginaliserede og ubeskyttede sociale kategorier, herunder migranter, særligt hårdt; fordømmer alle former for udstødelse og forskelsbehandling af personer, der er smittet med covid-19, og opfordrer tredjelande og EU's medlemsstater til at afbøde pandemiens sociale konsekvenser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til under indtryk af krisens globale virkninger at revidere den globale strategi fra 2016, således at den afspejler disse geopolitiske forandringer, sikre en mere strategisk EU-indsats og at EU spiller sin rolle med hensyn til at forsvare, fremme og udvikle den regelbaserede multilaterale verdensorden, der er blevet skabt siden anden verdenskrig, samt gøre demokratistøtte og beskyttelse af menneskerettighederne til en prioritet for Team Europe, en opgave, som Europa-Parlamentet bør involveres i ved hjælp af de eksisterende redskaber og mekanismer til støtte for demokrati og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

7.

En ændret geopolitisk balance efter covid-19

| 8. | noterer sig med bekymring, at geopolitisk konkurrence og geopolitiske spændinger er tiltaget efter udbruddet af covid-19-udbruddet, og anerkender, at Den Europæiske Union stadig skal positionere sig i dette nye geopolitiske landskab; er enigt i, at verden vil se fundamentalt anderledes ud efter covid-19, hvilket vil have vidtrækkende konsekvenser for EU's udenrigspolitik, og mener, at covid-19 har bekræftet behovet for en stærkere og mere effektiv EU-udenrigs- og sikkerhedspolitik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | insisterer på, at der pustes nyt liv i det transatlantiske partnerskab med henblik på en mere effektiv bekæmpelse af pandemien og andre store internationale udfordringer såsom klimaændringer; erkender, at det er nødvendigt at finde et nyt grundlag for samarbejdet mellem EU og USA med vægt på gensidig respekt og en fælles dagsorden, som fastholder multilateralisme, international retfærdighed retsstatsprincippet og menneskerettigheder over for nationalistiske, autoritære og hegemoniske ambitioner; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at EU i denne situation under forandring må stå frem og gå foran med et godt eksempel ved at være fortaler for multilaterale løsninger og samarbejde med internationale organisationer, navnlig FN og dets agenturer, WHO, Verdensbanken, Den Internationale Valutafond (IMF) og regionale internationale organisationer såsom NATO, idet det stræber efter stærkere samarbejde med ligesindede lande, herunder lande på den sydlige halvkugle, fremmer samarbejde mellem demokratiske regeringer og styrker demokratiske værdier; minder om, at pandemien har understreget behovet for at arbejde sammen om at finde fælles løsninger på problemer, der vedrører hele menneskeheden; |
| --- | --- |

10.

USA

| 11. | er bekymret over den amerikanske regerings manglende samarbejdsvilje, dens utilbøjelighed til at indtage en ledende rolle i kampen mod covid-19 og manglende deltagelse i fælles initiativer for så vidt angår vacciner; mener, at de alternative fakta og forkerte oplysninger, der afviser pandemiens alvor, har været meget vildledende under den fælles kamp mod virusset; opfordrer både EU og USA til at styrke samarbejde og solidaritet på grundlag af en videnskabsorienteret tilgang i den fælles kamp mod covid-19-pandemien, herunder gennem rettidig udveksling af information, forskning om og udvikling af vaccinen og strategisk medicinsk udstyr, samt med henblik på fælles håndtering af andre globale udfordringer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tilskynder myndighederne til at indarbejde god praksis fra Venedigkommissionens kodeks for god praksis i forbindelse med valgspørgsmål, som også indeholder retningslinjer for afholdelse af valg under pandemien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at transatlantisk samarbejde fortsat er en vigtig søjle i EU's udenrigspolitik, som er altafgørende for EU's og USA's fælles sikkerheds- og handelsinteresser; udtrykker sin fortsatte støtte til den transatlantiske alliance og et tættere strategisk transatlantisk samarbejde; beklager de ensidige foranstaltninger, der er blevet truffet under covid-19-krisen, såsom rejserestriktioner for rejser fra Schengenområdet til USA uden forudgående samråd med EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | beklager USA's faldende engagement på globalt plan og den amerikanske regerings beslutning om at standse sin finansielle støtte til Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og trække sig ud af Open Skies-traktaten samt den nuværende amerikanske regerings generelle tendens til at holde sig ude af en række multilaterale organisationer, der blev oprettet med henblik på skabelsen af en regelbaseret liberal verdensorden, eller sågar underminere dem (f.eks. i tilfældet Den Internationale Straffedomstol); |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger behovet for at konsolidere og styrke samarbejde mellem EU og USA, som bygger på gensidig respekt og en fælles dagsorden om at forsvare multilateralismen, folkeretten, fælles demokratiske værdier, retsstatsprincippet og menneskerettighederne; bemærker, at Den Europæiske Union og USA i en verden, som er præget af konkurrence mellem stormagterne, deler fælles værdier, der knytter sig til de eksisterende internationale strukturer, og fortsat er hinandens uundværlige partnere i det aktuelle ustabile internationale miljø; |
| --- | --- |

15.

Kina

| 16. | noterer sig styrkelsen af Folkerepublikken Kinas aktive offentlige diplomati på verdensplan efter covid-19-udbruddet med henblik på at udfylde det politiske tomrum i det multilaterale system, som er efterladt af et mere isolationistisk USA, og i et forsøg på at positionere sig som den dominerende globale aktør med en alternativ styreform; er bekymret over Kinas bestræbelser på at opnå større magtprojektion i regionen, noget som giver anledning til grænsestridigheder med mange af dets naboer, og på at fremme nationale strategiske interesser gennem multilaterale organisationer; er bekymret over det mulige magtskifte i den globale politik, som Kinas ændrede lederrolle medfører; modsætter sig, at den kinesiske regering i ly af pandemiudbruddet har indført den nationale sikkerhedslov og slået ned på den prodemokratiske bevægelse i Hongkong, øget truslerne mod Taiwan og intensiveret sine aktiviteter i Tibet og i Det Sydkinesiske Hav samt sin brutale forfølgelse af uygurer i Xinyang, og fordømmer kinesiske repræsentanters gentagne angreb og pres på EU-medlemsstaters regeringer og demokratisk valgte politikere, eksempelvis formanden for det tjekkiske Senat og Sveriges kulturminister; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at Kina efter covid-19-udbruddet har bidraget med nødhjælpsudstyr til bekæmpelse af virusset, men beklager, at noget af dette var defekt eller af dårlig kvalitet; anerkender imidlertid også de geopolitisk og geoøkonomisk motiverede bestræbelser, som understøttes af »virus- og wolf warrior-diplomati«, desinformationskampagner og aggressiv propaganda; fordømmer Kinas forsøg på at anvende dette »virusdiplomati« over for EU med det formål at opbygge sit globale image som en velvillig magt; beklager Kinas isolation af Taiwan i WHO; opfordrer medlemsstaterne til at være fortalere for at give Taiwan observatørstatus i WHO/WHA og andre internationale organisationer i betragtning af dets effektive håndtering af virusset på nationalt plan, og uden at det kan bidrage med sin ekspertise til den internationale reaktion på den aktuelle sundhedskrise; roser den bistand, som de taiwanske myndigheder har ydet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er bekymret over en række fejl og manglende gennemsigtighed i forbindelse med den første kinesiske reaktion på det globale covid-19-udbrud, herunder tilsløring af problemets omfang, forsøg på at manipulere og tilbageholde information, dårlig kommunikation med WHO, censur, trusler mod, undertrykkelse, forfølgelse og tvungne forsvindinger af whistleblowere, menneskerettighedsaktivister og journalister, samt at der blev sået tvivl om de officielle covid-19-dødstal, noget som alt sammen skadede EU's evne til at forudse, forberede sig på og reagere på covid-19-krisen, og som har kostet menneskeliv; opfordrer derfor indtrængende den kinesiske regering til fuldt ud at samarbejde om en uafhængig international undersøgelse af covid-19-virussets oprindelse og opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en samlet tilgang over for et opadstræbende Kina og til beskyttelse af EU's strategiske autonomi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kræver en europæisk reaktion på Kinas intensiverede ekspansion over for de mest udsatte medlemsstater og EU's nabolande; påpeger, at det nuværende kapløb om at inddæmme pandemiens økonomiske konsekvenser vil udgøre en mulighed for kinesiske strategiske investeringer i nøglesektorer som telekommunikation, transport og teknologi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er bekymret over den potentielle »gældsfælde«, der kan ramme afrikanske lande som følge af covid-19, og tredjelandes tiltagende politiske og økonomiske afhængighed af Kina, da den økonomiske nedgang vil gøre det vanskeligt for dem at tilbagebetale de kinesiske lån, som er en del af »ét bælte, én vej«-initiativet; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at fremme bestræbelserne på at finde holdbare løsninger med hensyn til gældslettelse for tredjelande i internationale fora; opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre, at humanitære undtagelser fra sanktioner har en umiddelbar og praktisk virkning med hensyn til hurtig levering af medicinsk udstyr, forsyninger og andre former for bistand til de berørte lande; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer NF/HR til at anerkende disse bekymringer, revidere forbindelserne mellem EU og Kina og samtidig skabe en atmosfære af dialog, engagement og reelt samarbejde og konkurrence baseret på en ny, sammenhængende og mere assertiv strategi, der er tilpasset den ændrede geopolitiske og geoøkonomiske situation og langsigtede strategi over for Kina, inden for hvis rammer EU og medlemsstaterne så vidt muligt samarbejder, om nødvendigt konkurrerer indbyrdes og, når det er påkrævet, danner fælles front i forsvaret for europæiske værdier og interesser; er af den opfattelse, at EU som led i denne nye strategi bør søge tættere samarbejde med ligesindede lande i regionen og med andre demokratier, herunder Indien, Australien, New Zealand, Japan og Sydkorea, og arbejde hen imod en europæisk strategi for Indo-Stillehavs-regionen, i hvilken forbindelse EU's konnektivitetsstrategi bør udnyttes i det videst mulige omfang; |
| --- | --- |

21.

Indien

| 22. | bemærker med bekymring situationen i Indien, hvor der sideløbende med en stigning i covid-19-udbruddet, som indtil videre har krævet over 90 000 dødsfald, fortsat sker undertrykkelse af menneskerettighedsforkæmpere og individuelle frihedsrettigheder på baggrund af spændinger mellem befolkningsgrupper, og finder det afgørende, at dette spørgsmål sættes på dagsordenen for den næste dialog på højt plan mellem EU og Indien; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger vigtigheden af det strategiske partnerskab mellem EU og Indien og behovet for at fremme det og arbejde sammen om stabilitet og sikkerhed, navnlig i Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet; |
| --- | --- |

23.

Rusland

| 24. | er yderst bekymret over Den Russiske Føderations systematiske forsøg på at undergrave EU's enhed og dets kriserespons og skabe mistillid mellem EU, landene på Vestbalkan og landene i Det Østlige Partnerskab gennem en intensivering af desinformationskampagner siden begyndelsen af covid-19-pandemien, cyberangreb mod forskningsinstitutioner og politisering af humanitær bistand; roser EU-Udenrigstjenesten og East Stratcom for deres bestræbelser på at identificere og bremse desinformationskampagner, som udgår fra russiskrelaterede medier i en række medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at øge sin indsats og de midler, der afsættes til bekæmpelse af russiske falske nyheder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | anerkender den klare geopolitiske og geoøkonomiske dimension af det, som Rusland tilbød, understøttet af »virusdiplomati« og en kamp mellem narrativer; bemærker med bekymring, at Rusland tager visse beslutsomme skridt på den internationale scene med henblik på at fremme sin egen geopolitiske dagsorden; opfordrer EU til ikke at tage let på dette og fortsat fastholde de konflikter, som Rusland har en interesse i, eksempelvis konflikterne om Hviderusland, Ukraine, Georgien, Krim, Syrien og Libyen, på dagsordenen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er dybt bekymret over de russiske forsøg på at udnytte pandemien til yderligere at indskrænke menneskerettighederne i landet, støtte autoritære regimer og fortsætte den aggressive udenrigspolitik; understreger, at vi ikke må tillade, at lande som Rusland udnytter krisen til at aflede opmærksomheden fra deres egne betydelige nationale problemer; er bekymret over folkeafstemningen om forfatningen, hvor den russiske præsident benyttede den aktuelle krise til at gennemføre afgørende forfatningsmæssige ændringer, der forlænger og styrker hans autoritære styre i Rusland; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fordømmer mordforsøget mod Aleksej Navalnyj og opfordrer til en uafhængig og gennemsigtig efterforskning af forgiftningen af Navalnyj med det samme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Rusland til på en meningsfuld måde, i god tro og som led i den internationale regelbaserede orden at bidrage til en global reaktion på krisen; er bekymret over effektiviteten og sikkerheden af den nye russiske vaccine, der nu er bragt i anvendelse; minder om, at kvaliteten af de lægemidler, som Rusland har leveret, i nogle tilfælde var meget lav, og at de derfor var ineffektive; |
| --- | --- |

28.

En mere assertiv EU-udenrigspolitik med henblik på at forsvare Europas interesser, dets værdier og den multilaterale verdensorden

| 29. | anerkender de globale sikkerhedsmæssige, socioøkonomiske, miljømæssige og politiske risici, som konsekvenserne af covid-19-pandemien kan forårsage, og er bekymret over, at globale magter som eksempelvis Kina og Rusland er parate til behændigt at udnytte krisen til at optrævle den regelbaserede verdensorden, som er understøttet af multilaterale organisationer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at den multilaterale regelbaserede verdensorden er afgørende for verdensfreden, retsstatsprincippet og demokratiet; mener, at et geopolitisk EU sammen med ligesindede partnere skal spille en mere beslutsom rolle med hensyn til at forsvare og genopbygge den; mener, at EU bør lede efter måder, hvorpå spændingerne mellem magter kan nedtrappes, navnlig når disse spændinger står i vejen for multilaterale tiltag; bemærker, at covid-19-krisen har vist, at der både er behov for at styrke multilateralt samarbejde, navnlig med hensyn til global sundhedsforvaltning, og behov for at reformere internationale institutioner; opfordrer EU's medlemsstater og NF/HR til at udarbejde et forslag til en »EU-køreplan for multilateralisme« med henblik på at fremme og igangsætte strukturelle reformer af multilaterale organisationer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til at undersøge muligheden for at skabe et nyt forum for multilateralt samarbejde mellem vestlige allierede, bl.a. EU, USA, Japan, Canada, Sydkorea, Australien og New Zealand, ved at trække på resultaterne fra the Coordinating Committee for Multilateral Strategic Export Controls; anmoder om, at mandatet for en ny komité bør omfatte overvågning og kontrol af eksport af teknologier, handelsstrømme og følsomme investeringer til risikostater; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker, at det er nødvendigt, at EU's geopolitiske ambitioner understøttes med tilstrækkelige budgetbevillinger i den kommende multilaterale finansielle ramme (FFR), og beklager, at Det Europæiske Råd har foreslået nedskæringer i budgetposterne til udenrigspolitiske instrumenter; opfordrer til, at EU's budget til foranstaltninger udadtil i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 styrkes og gøres tilstrækkeligt til at sikre, at EU råder over de nødvendige ressourcer til at håndtere udfordringerne i dets nærområde og de geopolitiske konsekvenser af covid-19 og kan leve op til sin ambition om at blive en ansvarlig geopolitisk aktør; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at kun et stærkt og mere forenet EU med en åben, strategisk autonomi, som er støttet af tilstrækkelige og troværdige militære kapaciteter samt redskaber og mekanismer til at støtte partnere, vil være i stand til at spille en stærk rolle i det nye geopolitiske miljø og føre en stærk udenrigspolitik, og mener, at medlemsstaterne bør give NF/HR et stærkere, veldefineret mandat til at tale på vegne af EU, f.eks. gennem oprettelse af et europæisk sæde i multilaterale organer; glæder sig over formand Charles Michels konklusion om, at »det er yderst vigtigt at øge Unionens strategiske autonomi«; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at afskaffelse af reglen om enstemmighed inden for visse områder af udenrigspolitikken ville hjælpe EU til at føre en udenrigspolitik, der er mere effektiv og proaktiv, og som giver bedre muligheder for at reagere hurtigt på nødsituationer; opfordrer Rådet eller Det Europæiske Råd til at følge Kommissionen og Parlamentets opfordring til at gå over til kvalificeret flertal ved afstemninger, i det mindste om menneskerettigheder eller sanktioner, ved at aktivere passerelleklausulen; understreger, at EU's indflydelse er størst, når medlemsstaterne handler i samklang; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger de væbnede styrkers vigtige rolle under covid-19-krisen; glæder sig over den militære bistand til civile støtteoperationer, navnlig gennem etableringen af felthospitaler, patienttransport og levering og distribution af udstyr, og mener, at en mere dybtgående fælles operation og koordinering af medlemsstaternes væbnede styrker inden for de eksisterende rammer — eksempelvis det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) og Den Europæiske Sanitetskommando — eller inden for nye rammer — eksempelvis militærhospitalstog — vil kunne føre til større effektivitet og bidrage til EU's beredskab til bekæmpelse af pandemier; erkender behovet for, at militært personale er tilstrækkeligt uddannet, forberedt og udstyret til at varetage disse vigtige opgaver til støtte for deres medborgere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | erkender, at det er nødvendigt at revidere EU's sikkerheds- og forsvarsstrategier med henblik på at udvikle strategisk autonomi, herunder i sundhedssektoren, blive bedre forberedt på og mere modstandsdygtig over for de nye og hybride trusler og teknologier, som har gjort arten af krigsførelse mindre konventionel, og som udfordrer militærets traditionelle rolle, samt på en fremtid, hvor Rusland og Kina bliver mere assertive; understreger behovet for at styrke den militære mobilitet for at hjælpe medlemsstaterne med at reagere hurtigere og mere effektivt i forbindelse med en eventuel fremtidig konflikt; understreger, at det fremtidige strategiske kompas for sikkerhed og forsvar bør afspejle denne udvikling, tage hensyn til de videre geopolitiske konsekvenser af covid-19 og tilgodese det fulde trusselsspektrum såsom en ny pandemi, kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler og udenlandsk indblanding, herunder desinformations- eller cyberangreb; mener, at EU's forsvarsbudgetter i almindelighed og budgettet for militær mobilitet i særdeleshed ikke må beskæres i betragtning af den nye politiske balance og en potentiel forværring af det internationale sikkerhedsmiljø i kølvandet på covid-19; |
| --- | --- |

36.

| 37. | støtter behovet for at fortsætte og styrke samarbejdet og, om fornødent, koordineringen mellem EU og NATO, herunder Det Euro-atlantiske Koordinationscenter for Katastrofebistand (EADRCC) eller NATO's Ekspertisecenter for Militær Medicin, samt for at bekæmpe covid-19-relateret desinformation og cyberangreb; opfordrer til en stærk koordinering med og støtte fra Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) samt samarbejde om planlægning og udvikling af militære kapaciteter; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer til en ny institutionel tilgang til strategisk kommunikation med henblik på at håndtere de udfordringer og risici, som de vestlige liberale demokratier står over for, samt udvidelse og modernisering af EU's kommunikationsstrategier, således at EU's værdier og tiltag er tilstrækkeligt synlige både i og uden for EU, navnlig i nærområderne; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til yderligere at styrke sin kapacitet til at modvirke ondsindet udenlandsk indblanding og desinformation, hybrid krigsførelse, propaganda og spionage, herunder ved at oprette særlige StratCom-taskforcer med fokus på de aktiviteter, der udgår fra a) Kina og b) Mellemøsten, herunder Iran, og påføre de lande og ikke-statslige aktører omkostninger, som bevidst spreder desinformation med det formål at splitte og skade EU og dets medlemsstater; bekræfter atter sit engagement med hensyn til at udvikle lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige koordinerede rammer og forbedre koordineringsindsatserne og udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne på EU-plan for at modvirke desinformation; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over EUvsDisinfo og den rolle, som civilsamfundet, græsrodsorganisationer, uafhængige journalister og medieorganisationer spiller i kampen mod desinformation; understreger betydningen af en principfast EU-holdning for så vidt angår bekæmpelse af desinformation i forbindelse med spredningen af covid-19-virusset og cyberangreb mod kritisk infrastruktur; opfordrer de sociale medieplatforme til at handle proaktivt og vedtage foranstaltninger, der forhindrer spredning af desinformation og hadefuld tale med hensyn til covid-19-virusset, og fremhæver behovet for, at de investerer i kampen mod cyberkriminalitet, samt for at øge bevidstheden om denne tiltagende trussel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at verdens største forbrugermarked på næsten 500 millioner mennesker giver EU en betydelig indflydelse på den internationale scene, og mener, at en geopolitisk Kommission bør benytte denne indflydelse, herunder gennem sin handelspolitik, for at forsvare EU's interesser, når andre lande ikke er villige til at overholde menneskerettighederne, retsstatsprincippet eller internationale traktater; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bemærker, at covid-19-pandemien har vist, at det er nødvendigt at mindske afhængigheden af tredjelande i visse strategiske og livsvigtige sektorer såsom sundhedssektoren, og støtter kraftigt en diversificering og flytning af de vigtigste forsyningskæder; påpeger, at covid-19 har afsløret sårbarheden ved den indbyrdes forbundethed og afhængighed og ført til stigende protektionisme; understreger derfor vigtigheden af at finde den rette balance mellem at forbedre modstandsdygtigheden i vores værdikæder med henblik på at opnå strategisk autonomi, styrke EU's globale konkurrenceevne og opretholde handelsforbindelser, der er så åbne som muligt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | minder om sin anmodning om indførelse af en stærk global sanktionsordning inden udgangen af 2020 til at imødegå alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som skulle være EU's pendant til den såkaldte Magnitskij-lov; understreger, at korruption på højt niveau bør indgå heri som et kriterium for sanktioner; glæder sig over formand von der Leyens meddelelse om, at Kommissionen snart vil fremsætte et forslag, og opfordrer Det Europæiske Råd til at vedtage den globale EU-sanktionsordning for menneskerettigheder som en afgørelse om Unionens strategiske interesser og mål i henhold til artikel 22, stk. 1, i TEU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er dybt bekymret over covid-19-pandemiens uforholdsmæssigt negative indvirkning på migranter og flygtninge; opfordrer indtrængende regeringerne til gennem deres udenrigspolitikker at gøre en indsats for afhjælpning baseret på respekt for menneskerettigheder og værdighed og løsninger til at håndtere migranters og flygtninges sårbarhed og deres behov for beskyttelse i overensstemmelse med principperne om solidaritet og partnerskab og give mulighed for tilstrækkelige og tilgængelige lovlige migrationsveje; understreger vigtigheden af at opretholde retten til asyl i hele verden; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer EU til at deltage i en global kampagne for at fremme FN's henstillinger om nedbringelse af antallet af indsatte i fængsler ved at indføre ordninger for tidlig, foreløbig eller midlertidig løsladelse af lovovertrædere, som udgør en ringe risiko; opfordrer navnlig indtrængende til, at alle personer, der er frihedsberøvet for at fremsætte kritiske eller afvigende synspunkter eller for deres aktiviteter vedrørende menneskerettigheder, bliver frigivet, og anbefaler at begrænse brugen af frihedsberøvelse af migranter og lukkede flygtningelejre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | erkender den afgørende rolle, som kvinder har spillet i forbindelse med covid-19-krisen, og pandemiens kønsspecifikke konsekvenser; er fortsat dybt bekymret over covid-19-krisens hidtil usete omkostninger for fremskridt hvad angår ligheden mellem kønnene verden over med hensyn til ulige fordeling af både husligt og offentligt omsorgsarbejde, idet kvinder udgør omkring 70 % af den globale arbejdsstyrke på sundhedsområdet, og opfordrer til, at der i en global indsats mod pandemien tages hensyn til kvinders og marginaliserede gruppers behov, da disse fortsat sjældent er repræsenteret ved de forhandlinger, hvor kriseberedskabet fastlægges; |
| --- | --- |

45.

| 46. | er overbevist om, at en reaktion på covid-19-pandemien, som er baseret på menneskerettighederne, er den mest effektive, inklusive og bæredygtige tilgang til håndtering af den nuværende krise; minder om, at tredjelandes reaktion på covid-19-krisen ikke må krænke menneskerettighederne eller folkeretten, skal være begrænset til strengt nødvendige, forholdsmæssige foranstaltninger og både skal være underlagt regelmæssig kontrol og være tidsbegrænsede; opfordrer EU's delegationer til nøje at overvåge menneskerettighedssituation verden over, identificere tendenser og støtte internationale, regionale og lokale organisationer, borgere og civilsamfundet i deres bestræbelser på at vende covid-19-krisens negative indflydelse på menneskerettighederne på verdensplan og opfordrer Kommissionen til at sikre, at konsekvenserne af covid-19 ikke undergraver gennemførelsen af EU's værdier og de forpligtelser for så vidt angår menneskerettigheder, der allerede er fastsat i EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger den strategiske vigtighed af EU's lederskab og støtte i dets nærområde, både mod øst, mod syd og i Arktis, ved at hjælpe dets nabolande i deres kamp mod covid-19-pandemien; opfordrer til at øge støtten til demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og reformer i nærområdet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger, at EU skal give de lande på Vestbalkan, som endnu ikke er en del af EU, en fair chance for at tiltræde EU, og at EU skal konsolidere sine bestræbelser på at investere i regionen; understreger, at EU-udvidelsesprocessen og EU's fokus på at støtte reformprocessen på Vestbalkan fortsætter på trods af den igangværende pandemi; roser Kommissionens initiativ om finansiel bistand og inddragelsen i EU's fælles indkøb af medicinsk udstyr med henblik på at støtte Vestbalkan i håndteringen af covid-19-pandemien; opfordrer til, at alle lande på Vestbalkan bliver omfattet af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, og gentager, at hjælp til vore partnere skal være ledsaget af en kraftig kommunikationskampagne; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at covid-19-krisen kan destabilisere lande i Afrika, som ofte har en skrøbelig sundhedsinfrastruktur og stor gæld, og virke som en »konfliktmultiplikator«; opfordrer til en styrkelse og mere effektiv koordinering af samarbejdet mellem EU og Afrika, øgede private investeringer, fremme af planer for finansiel støtte og genopretning samt tilvejebringelse af et alternativ til kinesiske investeringer; opfordrer EU til at fortsætte og styrke dialogen frem mod afholdelsen af topmødet mellem EU og Afrika og til at arbejde for at gøre Afrika til en langsigtet, pålidelig og tæt partner for EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at sanktioner ikke bør hindre en omfattende reaktion på covid-19-pandemien; understreger i det specifikke tilfælde Iran, at anvendelsesområdet for instrumentet til støtte for samhandel (INSTEX) bør udvides, og at denne mekanisme bør anvendes til at styrke vores humanitære indsats; |
| --- | --- |

50.

| 51. | fremhæver, at EU's partnere i Sahel-Sahara-regionen og på Afrikas Horn ud over deres fortsatte kamp mod væbnede terrorgrupper, herunder jihadister, nu står over for de hidtil usete konsekvenser af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at forbindelserne mellem EU og Latinamerika og Caribien er af strategisk og afgørende interesse; understreger, at Latinamerika har været blandt de regioner, der blev hårdest ramt af covid-19-pandemien; opfordrer Kommissionen til at fortsætte samarbejdet med de latinamerikanske lande, etablere et forstærket samarbejde om bekæmpelse af covid-19, hjælpe med genopretningsplanerne og støtte disse lande politisk med henblik på at forhindre, at de bliver for afhængige af støtte fra andre geopolitiske aktører; opfordrer Den Europæiske Union og dens medlemsstater til at gennemføre 2030-dagsordenen og målene for bæredygtig udvikling som en køreplan for genopretning; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker, at den aktuelle covid-19-pandemi har haft en negativ indvirkning på de eksisterende missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og navnlig EU's uddannelsesmissioner på steder som Mali, Somalia og Den Centralafrikanske Republik; minder om, at en europæisk tilstedeværelse og et troværdigt engagement er afgørende for at afbøde de humanitære og socioøkonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien; opfordrer til at styrke missioner, som har til opgave at forebygge eller afbøde konflikter, navnlig i EU's umiddelbare nærområde, for at bidrage til at stabilisere allerede skrøbelige situationer og forhindre, at konflikter og vold blusser op igen på grund af yderligere spændinger forårsaget af covid-19; opfordrer medlemsstaterne til at stille mere civilt og militært personel til rådighed for sådanne missioner og operationer og opfordrer desuden i denne forbindelse til en hurtig vedtagelse af den europæiske fredsfacilitet; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at arbejde på FSFP-missioners og -operationers modstandsdygtighed og bæredygtighed under kriser som covid-19-pandemien; insisterer på vigtigheden af at opretholde FSFP-missioners og -operationers kontinuitet under sådanne omstændigheder; opfordrer til, at der foretages en fuldstændig gennemgang af covid-19-epidemiens indvirkning på beredskabet, paratheden, styrkeopbygningen, personellets sikkerhed og kontinuiteten i forbindelse med FSFP-operationer og -missioner; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere ligestilling mellem kønnene, integrering af ligestillingsaspektet og et intersektionelt perspektiv, herunder en lige og bred repræsentation, i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, og at anerkende de forskellige erfaringer blandt kvinder og andre marginaliserede grupper, for hvem denne pandemi har haft skadelige virkninger; |
| --- | --- |

54.

| 55. | er kraftigt overbevist om, at samarbejdet om bekæmpelse af klimaændringer kan danne grundlag for opbygningen af et bredere globalt samarbejde som reaktion på covid-19, der styrker det multilaterale system og genopbygger troen på behovet for et regelbaseret system; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mener, at covid-19-krisen har sat fokus på visse svagheder i vores Union og påvist, at der både internt og på verdensplan er et presserende behov for en effektiv og selvstændig Union med mekanismer til forebyggelse og bekæmpelse af kriser, herunder ved hjælp af finansielle instrumenter; mener, at konferencen om Europas fremtid vil tilvejebringe en god platform for at komme videre med opbygningen af en mere effektiv beslutningstagning i EU's eksterne politikker; er derfor fast besluttet på at indlede konferencen snarest muligt; |
| --- | --- |

56.

| 57. | noterer sig den indvirkning, som covid-19 har haft på mere sårbare regioner, herunder konfliktområder og de mindst udviklede lande; opfordrer indtrængende NF/HR til at presse på for lokale og regionale våbenhviler og våbenstilstandsaftaler og støtte initiativet fra FN's generalsekretær, António Guterres, om en verdensomspændende våbenhvile; minder om, at det er nødvendigt at overholde de humanitære principper om upartiskhed og neutralitet i forbindelse med levering af bistand, herunder som reaktion på covid-19-relaterede behov; opfordrer EU til at forsvare humanitær adgang til fjerntliggende konfliktområder ved at fremme humanitære korridorer og understreger behovet for at basere enhver optræden udadtil i konfliktramte lande på en konfliktfølsom risiko- og sårbarhedsvurdering, herunder med inddragelse af kvinders perspektiver og med særligt fokus på fredsopbygning; |
| --- | --- |

57.

| 58. | glæder sig over EU's afvisning af vaccinenationalisme; gentager, at EU har en førende rolle at spille med hensyn til at lette adgangen til vacciner på en retfærdig måde for alle mennesker verden over; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med sine internationale partnere om at sikre, at ingen lades i stikken, når der bliver adgang til en vaccine; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(2)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 11.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/73

---

P9_TA(2020)0323

Øget udviklings- og bistandseffektivitet

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2020 om øget udviklings- og bistandseffektivitet (2019/2184(INI))

(2021/C 425/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's topmøde om bæredygtig udvikling den 25.-27. september 2015 og det slutdokument, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling«, og særlig mål 17 af verdensmålene for bæredygtig udvikling (verdensmålene), som er fastsat deri, og som forpligter FN's medlemsstater til at styrke midlerne til gennemførelse af dagsordenen og puste nyt liv i det globale partnerskab for bæredygtig udvikling (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's topmøde om bæredygtig udvikling den 25.-27. september 2015 og det slutdokument, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling«, og særlig mål 17 af verdensmålene for bæredygtig udvikling (verdensmålene), som er fastsat deri, og som forpligter FN's medlemsstater til at styrke midlerne til gennemførelse af dagsordenen og puste nyt liv i det globale partnerskab for bæredygtig udvikling (1),

| — | der henviser til Addis Abeba-handlingsplanen, som er det slutdokument, der blev vedtaget på den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering afholdt i Addis Abeba, Etiopien, den 13.-16. juli 2015 og godkendt af FN's Generalforsamling i dennes resolution 69/313 af 27. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Addis Abeba-handlingsplanen, som er det slutdokument, der blev vedtaget på den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering afholdt i Addis Abeba, Etiopien, den 13.-16. juli 2015 og godkendt af FN's Generalforsamling i dennes resolution 69/313 af 27. juli 2015,

| — | der henviser til rapporten fra 2019 fra FN's tværinstitutionelle taskforce vedrørende udviklingsfinansiering om finansiering af bæredygtig udvikling (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2019 fra FN's tværinstitutionelle taskforce vedrørende udviklingsfinansiering om finansiering af bæredygtig udvikling (2),

| — | der henviser til Parisaftalen fra den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC og den 11. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 11), som afholdtes i Paris (Frankrig) fra den 30. november til den 11. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen fra den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC og den 11. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 11), som afholdtes i Paris (Frankrig) fra den 30. november til den 11. december 2015,

| — | der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, som blev vedtaget under det andet forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2005, til Accrahandlingsplanen, som blev vedtaget under det tredje forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2008 i Accra (Ghana), og til resultatet af det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet, som blev afholdt i Busan (Republikken Korea) i december 2011, og som lancerede det globale partnerskab for effektivt udviklingssamarbejde (GPEDC), |
| --- | --- |

—

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, som blev vedtaget under det andet forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2005, til Accrahandlingsplanen, som blev vedtaget under det tredje forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2008 i Accra (Ghana), og til resultatet af det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet, som blev afholdt i Busan (Republikken Korea) i december 2011, og som lancerede det globale partnerskab for effektivt udviklingssamarbejde (GPEDC),

| — | der henviser til Nairobi-slutdokumentet fra det andet møde på højt niveau i GPEDC, der blev afholdt i Nairobi (Kenya) i november og december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Nairobi-slutdokumentet fra det andet møde på højt niveau i GPEDC, der blev afholdt i Nairobi (Kenya) i november og december 2016 (3),

| — | der henviser til GPEDC-mødet på højt niveau, der blev afholdt i New York den 13.-14. juli 2019 i forbindelse med FN's Politiske Forum på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til GPEDC-mødet på højt niveau, der blev afholdt i New York den 13.-14. juli 2019 i forbindelse med FN's Politiske Forum på Højt Niveau vedrørende Bæredygtig Udvikling,

| — | der henviser til det 17. møde i styringsudvalget for det globale møde på højt plan den 26.-27. marts 2019 i Kampala (Uganda), |
| --- | --- |

—

der henviser til det 17. møde i styringsudvalget for det globale møde på højt plan den 26.-27. marts 2019 i Kampala (Uganda),

| — | der henviser til GPEDC's rapport fra 2019 med titlen »Making Development Cooperation More Effective« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til GPEDC's rapport fra 2019 med titlen »Making Development Cooperation More Effective« (4),

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder (børnekonventionen) af 20. november 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder (børnekonventionen) af 20. november 1989,

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der fastsætter nedbringelse og udryddelse af fattigdom som hovedmålet for EU's udviklingspolitik og pålægger Unionen og dens medlemsstater at overholde de forpligtelser, som de har godkendt inden for rammerne af FN og andre kompetente organisationer, og tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i de politikker, som de gennemfører, og som kan påvirke udviklingslande, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der fastsætter nedbringelse og udryddelse af fattigdom som hovedmålet for EU's udviklingspolitik og pålægger Unionen og dens medlemsstater at overholde de forpligtelser, som de har godkendt inden for rammerne af FN og andre kompetente organisationer, og tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i de politikker, som de gennemfører, og som kan påvirke udviklingslande,

| — | der henviser til den nye europæiske konsensus om udvikling af 30. juni 2017 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den nye europæiske konsensus om udvikling af 30. juni 2017 (5),

| — | der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi, der blev vedtaget på det andet EU-Afrika-topmøde i Lissabon i december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi, der blev vedtaget på det andet EU-Afrika-topmøde i Lissabon i december 2007,

| — | der henviser til det femte topmøde mellem Den Afrikanske Union og EU den 29.-30. november 2017 og til erklæringen fra topmødet med titlen »Investing in Youth for Accelerated Inclusive Growth and Sustainable Development« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til det femte topmøde mellem Den Afrikanske Union og EU den 29.-30. november 2017 og til erklæringen fra topmødet med titlen »Investing in Youth for Accelerated Inclusive Growth and Sustainable Development« (6),

| — | der henviser til den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, som næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik fremlagde i juni 2016, med titlen »Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, som næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik fremlagde i juni 2016, med titlen »Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om intensivering af fælles programmering, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om intensivering af fælles programmering,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. maj 2019 om årsrapporten 2019 til Det Europæiske Råd om EU's udviklingsbistandsmål (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. maj 2019 om årsrapporten 2019 til Det Europæiske Råd om EU's udviklingsbistandsmål (7),

| — | der henviser til rapporten fra Vismandsgruppen på Højt Plan fra oktober 2019 med titlen »Europa i verden — fremtiden for den europæiske finansielle udviklingsstruktur« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Vismandsgruppen på Højt Plan fra oktober 2019 med titlen »Europa i verden — fremtiden for den europæiske finansielle udviklingsstruktur« (8),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 26. marts 2015 med titlen »Launching the EU International Cooperation and Development Results Framework«(SWD(2015)0080) og til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om resultatrammen, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 26. marts 2015 med titlen »Launching the EU International Cooperation and Development Results Framework«(SWD(2015)0080) og til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om resultatrammen,

| — | der henviser til Kommissionens strategiske plan 2016-2020 om internationalt samarbejde og udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens strategiske plan 2016-2020 om internationalt samarbejde og udvikling,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2018 om en ny alliance mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og jobs (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2018 om en ny alliance mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og jobs (COM(2018)0643),

| — | der henviser til den endelige rapport fra marts 2019 fra Kommissionens taskforce for landdistrikter i Afrika med titlen »En dagsorden for Afrika og Europa om omlægning af landdistrikter« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra marts 2019 fra Kommissionens taskforce for landdistrikter i Afrika med titlen »En dagsorden for Afrika og Europa om omlægning af landdistrikter« (9),

| — | der henviser til undersøgelsen fra juli 2019 om anvendelsen af effektivitetsprincipperne med titlen »Effectiveness to Impact« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra juli 2019 om anvendelsen af effektivitetsprincipperne med titlen »Effectiveness to Impact« (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om EU's budgetstøtte til udviklingslande i fremtiden (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om EU's budgetstøtte til udviklingslande i fremtiden (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om det fjerde forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om det fjerde forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2015 om de lokale myndigheders rolle i udviklingslandene i forbindelse med udviklingssamarbejde (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2015 om de lokale myndigheders rolle i udviklingslandene i forbindelse med udviklingssamarbejde (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. april 2016 om den private sektor og udvikling (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. april 2016 om den private sektor og udvikling (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om EU-rapport 2015 om udviklingsvenlig politikkohærens (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om EU-rapport 2015 om udviklingsvenlig politikkohærens (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om EU's trustfond for Afrika: Konsekvenserne for udvikling og humanitær bistand (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om EU's trustfond for Afrika: Konsekvenserne for udvikling og humanitær bistand (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om forbedring af udviklingssamarbejdets effektivitet (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om forbedring af udviklingssamarbejdets effektivitet (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om revisionen af den europæiske konsensus om udvikling (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om revisionen af den europæiske konsensus om udvikling (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. november 2017 om EU-Afrika-strategien: en stærk drivkraft for udvikling (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. november 2017 om EU-Afrika-strategien: en stærk drivkraft for udvikling (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om gennemførelsen af instrumentet for udviklingssamarbejde, instrumentet for humanitær bistand og Den Europæiske Udviklingsfond (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om gennemførelsen af instrumentet for udviklingssamarbejde, instrumentet for humanitær bistand og Den Europæiske Udviklingsfond (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2018 om de forestående forhandlinger om en ny partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2018 om de forestående forhandlinger om en ny partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om den årlige strategiske rapport om gennemførelsen og opfyldelsen af de bæredygtige udviklingsmål (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om den årlige strategiske rapport om gennemførelsen og opfyldelsen af de bæredygtige udviklingsmål (24),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 27. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 27. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om de igangværende forhandlinger om en ny partnerskabsaftale mellem EU og Gruppen af AVS-stater (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om de igangværende forhandlinger om en ny partnerskabsaftale mellem EU og Gruppen af AVS-stater (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om FN's konference om klimaændringer 2019 i Madrid, Spanien (COP 25) (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om FN's konference om klimaændringer 2019 i Madrid, Spanien (COP 25) (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (28),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om kønshandlingsplanen 2016-2020 (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om kønshandlingsplanen 2016-2020 (29),

| — | der henviser til fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: Ligestilling mellem kønnene og kvinder via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: Ligestilling mellem kønnene og kvinder via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (SWD(2015)0182),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2012 med titlen »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser« (COM(2012)0492); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2012 med titlen »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser« (COM(2012)0492);

| — | der henviser til undersøgelsen »Effektivt udviklingssamarbejde — Har EU leveret? Detaljeret analyse af EU's resultater«, som Kommissionen har bestilt, og som blev offentliggjort i maj 2020 (30); |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »Effektivt udviklingssamarbejde — Har EU leveret? Detaljeret analyse af EU's resultater«, som Kommissionen har bestilt, og som blev offentliggjort i maj 2020 (30);

| — | der henviser til undersøgelsen fra maj 2020 om effektiviteten af blandet finansiering med titlen »Anvendelse af udviklingsfonde til nedbringelse af risikoen forbundet med private investeringer: hvor effektivt er det i forhold til at levere udviklingsresultater?« |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra maj 2020 om effektiviteten af blandet finansiering med titlen »Anvendelse af udviklingsfonde til nedbringelse af risikoen forbundet med private investeringer: hvor effektivt er det i forhold til at levere udviklingsresultater?«

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. maj 2013 med titlen »Styrkelse af lokale myndigheder i partnerlande for bedre regeringsførelse og mere effektive udviklingsresultater« (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. maj 2013 med titlen »Styrkelse af lokale myndigheder i partnerlande for bedre regeringsførelse og mere effektive udviklingsresultater« (COM(2013)0280),

| — | der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 9. marts 2020 med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 9. marts 2020 med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika«,

| — | der henviser til rapporten af 10. december 2018 fra OECD (peer reviews vedrørende udviklingssamarbejde) om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 10. december 2018 fra OECD (peer reviews vedrørende udviklingssamarbejde) om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til henstilling af 22. februar 2019 fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (DAC) om sammenhængen mellem det humanitære område og udvikling og fred, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling af 22. februar 2019 fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (DAC) om sammenhængen mellem det humanitære område og udvikling og fred,

| — | der henviser til OECD's rapport af 24. juni 2020 med titlen »Indvirkningen af coronakrisen (covid-19) på udviklingsfinansiering« (31), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's rapport af 24. juni 2020 med titlen »Indvirkningen af coronakrisen (covid-19) på udviklingsfinansiering« (31),

| — | der henviser til særrapporten af 25. september 2019 om havet og kryosfæren i et klima under forandring (SROCC) fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), |
| --- | --- |

—

der henviser til særrapporten af 25. september 2019 om havet og kryosfæren i et klima under forandring (SROCC) fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A9-0212/2020),

| A. | der henviser til, at konteksten for udviklingssamarbejdet har ændret sig gennem årene med fremkomsten af nye globale udfordringer såsom klimaændringer og tab af biodiversitet, migration, fødevareusikkerhed, interne konflikter, terrorisme og voldelig ekstremisme samt udbrud af infektionssygdomme og hyppige og alvorlige naturkatastrofer, navnlig i udviklingslandene, som påvirker de mest sårbare; der henviser til, at det globale miljø bliver mere komplekst og usikkert med en stigning i konflikter og geopolitisk rivalisering; der henviser til, at dette understreger behovet for en styrket multilateralisme og en vedvarende indsats for at øge effektiviteten og virkningen af EU's bistand; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at konteksten for udviklingssamarbejdet har ændret sig gennem årene med fremkomsten af nye globale udfordringer såsom klimaændringer og tab af biodiversitet, migration, fødevareusikkerhed, interne konflikter, terrorisme og voldelig ekstremisme samt udbrud af infektionssygdomme og hyppige og alvorlige naturkatastrofer, navnlig i udviklingslandene, som påvirker de mest sårbare; der henviser til, at det globale miljø bliver mere komplekst og usikkert med en stigning i konflikter og geopolitisk rivalisering; der henviser til, at dette understreger behovet for en styrket multilateralisme og en vedvarende indsats for at øge effektiviteten og virkningen af EU's bistand;

| B. | der henviser til, at hele verden er ramt af covid-19-pandemien; der henviser til, at denne pandemis indvirkning på udviklingslandene og bistandsmodtagerlandene stadig er uklar og udgør en betydelig belastning for både donorlandes og private investorers bistandskapacitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hele verden er ramt af covid-19-pandemien; der henviser til, at denne pandemis indvirkning på udviklingslandene og bistandsmodtagerlandene stadig er uklar og udgør en betydelig belastning for både donorlandes og private investorers bistandskapacitet;

| C. | der henviser til, at covid-19-pandemien, som har ramt alle lande uanset deres udviklingsniveau, har sundhedsmæssige konsekvenser, men også økonomiske og sociale konsekvenser; der henviser til, at pandemien har indvirkning på udviklingssamarbejdet og medfører en forpligtelse til at sikre større effektivitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at covid-19-pandemien, som har ramt alle lande uanset deres udviklingsniveau, har sundhedsmæssige konsekvenser, men også økonomiske og sociale konsekvenser; der henviser til, at pandemien har indvirkning på udviklingssamarbejdet og medfører en forpligtelse til at sikre større effektivitet;

| D. | der henviser til, at den nuværende pandemi i betydelig grad har forstyrret og kan have langvarige virkninger på turisme, søtransport og andre havbaserede sektorer, og at den har en negativ indflydelse på økonomierne i mange udviklingslande, herunder de mest sårbare lande, små udviklingsøstater og de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nuværende pandemi i betydelig grad har forstyrret og kan have langvarige virkninger på turisme, søtransport og andre havbaserede sektorer, og at den har en negativ indflydelse på økonomierne i mange udviklingslande, herunder de mest sårbare lande, små udviklingsøstater og de mindst udviklede lande;

| E. | der henviser til, at bistandseffektivitet afhænger af, hvordan princippet om udviklingsvenlig politikkohærens gennemføres; der henviser til, at der stadig er behov for en større indsats for at overholde principperne for udviklingsvenlig politikkohærens, navnlig inden for EU's migrations-, handels-, klima- og landbrugspolitikker; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bistandseffektivitet afhænger af, hvordan princippet om udviklingsvenlig politikkohærens gennemføres; der henviser til, at der stadig er behov for en større indsats for at overholde principperne for udviklingsvenlig politikkohærens, navnlig inden for EU's migrations-, handels-, klima- og landbrugspolitikker;

| F. | der henviser til, at EU's og medlemsstaternes interne og eksterne politikker i overensstemmelse med principperne for udviklingsvenlig politikkohærens ikke bør påvirke udviklingslandene negativt; der henviser til, at der i stigende grad lægges vægt på at fremme EU's eksterne politiske interesser; der henviser til, at EU's eksterne bistand fortsat bør sætte udviklingseffektivitet og partnerlandenes behov i centrum i overensstemmelse med artikel 208 i TEUF, der fastslår, at nedbringelse og udryddelse af fattigdom er det principielle mål for politikken for udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's og medlemsstaternes interne og eksterne politikker i overensstemmelse med principperne for udviklingsvenlig politikkohærens ikke bør påvirke udviklingslandene negativt; der henviser til, at der i stigende grad lægges vægt på at fremme EU's eksterne politiske interesser; der henviser til, at EU's eksterne bistand fortsat bør sætte udviklingseffektivitet og partnerlandenes behov i centrum i overensstemmelse med artikel 208 i TEUF, der fastslår, at nedbringelse og udryddelse af fattigdom er det principielle mål for politikken for udviklingssamarbejde;

| G. | der henviser til, at principperne om udviklingseffektivitet samt alle kilder til udviklingsfinansiering bør udnyttes med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i Parisaftalen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at principperne om udviklingseffektivitet samt alle kilder til udviklingsfinansiering bør udnyttes med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i Parisaftalen;

| H. | der henviser til, at verdens befolkning vokser hurtigere end bruttonationalindkomsten (BNI), navnlig i Afrika syd for Sahara, hvor befolkningen forventes at blive fordoblet i løbet af de næste 30 år til 2,1 mia. i 2050 og 3,8 mia. ved udgangen af dette århundrede; der henviser til, at dette til trods for en stærk økonomisk vækst vil øge antallet af mennesker, der lever i fattigdom og arbejdsløshed, og påpeger, at der er et presserende behov for effektivt at støtte udviklingslandene i deres bestræbelser på at nå verdensmålene; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at verdens befolkning vokser hurtigere end bruttonationalindkomsten (BNI), navnlig i Afrika syd for Sahara, hvor befolkningen forventes at blive fordoblet i løbet af de næste 30 år til 2,1 mia. i 2050 og 3,8 mia. ved udgangen af dette århundrede; der henviser til, at dette til trods for en stærk økonomisk vækst vil øge antallet af mennesker, der lever i fattigdom og arbejdsløshed, og påpeger, at der er et presserende behov for effektivt at støtte udviklingslandene i deres bestræbelser på at nå verdensmålene;

| I. | der henviser til, at en EU-Afrika-strategi baseret på et ligeværdigt partnerskab indebærer, at der tages hensyn til de afrikanske landes særlige udfordringer med hensyn til økonomisk diversificering, industrialisering, tab af offentlige indtægter og regional integration; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en EU-Afrika-strategi baseret på et ligeværdigt partnerskab indebærer, at der tages hensyn til de afrikanske landes særlige udfordringer med hensyn til økonomisk diversificering, industrialisering, tab af offentlige indtægter og regional integration;

| J. | der henviser til, at ulighederne mellem landene stadig er meget store, og at ulighed har en negativ indvirkning på bistandseffektivitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ulighederne mellem landene stadig er meget store, og at ulighed har en negativ indvirkning på bistandseffektivitet;

| K. | der henviser til, at det er vigtigt at iværksætte foranstaltninger, der tager sigte på at opbygge og øge modstandsdygtigheden i lokalsamfund, navnlig i skrøbelige partnerlande, i lande, der er ramt af konflikter eller naturkatastrofer, og i lande, der huser flygtninge; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er vigtigt at iværksætte foranstaltninger, der tager sigte på at opbygge og øge modstandsdygtigheden i lokalsamfund, navnlig i skrøbelige partnerlande, i lande, der er ramt af konflikter eller naturkatastrofer, og i lande, der huser flygtninge;

| L. | der henviser til, at børns sundhed og trivsel udgør et vigtigt mål for politikkerne for udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at børns sundhed og trivsel udgør et vigtigt mål for politikkerne for udviklingssamarbejde;

| M. | der henviser til, at EU, som sammen med medlemsstaterne er verdens største donor af officiel udviklingsbistand (ODA) til et samlet beløb på 74,4 mia. EUR, hvilket er næsten 57 % af verdens samlede ODA, er fast besluttet på at fremme et effektivt udviklingssamarbejde, der sigter mod at sætte en stopper for alle former for fattigdom og ulighed og støtte sine udviklingspartnere, så de kan realisere 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; der henviser til, at OECD-DAC's medlemmer i 2019 samlet kun brugte 0,3 % af BNI på officiel udviklingsbistand, idet kun fem medlemmer opfyldte eller oversteg udgiftsmålet (Det Forenede Kongerige, Sverige, Danmark, Luxembourg og Norge); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU, som sammen med medlemsstaterne er verdens største donor af officiel udviklingsbistand (ODA) til et samlet beløb på 74,4 mia. EUR, hvilket er næsten 57 % af verdens samlede ODA, er fast besluttet på at fremme et effektivt udviklingssamarbejde, der sigter mod at sætte en stopper for alle former for fattigdom og ulighed og støtte sine udviklingspartnere, så de kan realisere 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; der henviser til, at OECD-DAC's medlemmer i 2019 samlet kun brugte 0,3 % af BNI på officiel udviklingsbistand, idet kun fem medlemmer opfyldte eller oversteg udgiftsmålet (Det Forenede Kongerige, Sverige, Danmark, Luxembourg og Norge);

| N. | der henviser til, at principperne om nationalt og demokratisk ejerskab og tilpasning, der fokuserer på resultater, inklusive partnerskaber, gennemsigtighed og ansvarlighed, bør ligge til grund for alle former for udviklingssamarbejde for at sikre, at udviklingsmidlerne anvendes effektivt til at nå verdensmålene; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at principperne om nationalt og demokratisk ejerskab og tilpasning, der fokuserer på resultater, inklusive partnerskaber, gennemsigtighed og ansvarlighed, bør ligge til grund for alle former for udviklingssamarbejde for at sikre, at udviklingsmidlerne anvendes effektivt til at nå verdensmålene;

| O. | der henviser til, at det globale partnerskab for effektivt udviklingssamarbejde (GPEDC) har til opgave at fremme principperne om bistandseffektivitet; der henviser til, at det har tre strategiske prioriteter, som vil være retningsgivende for dets bidrag til iværksættelsen af »handlingsårtiet«, nemlig: fremme af udviklingseffektivitet for at fremskynde gennemførelsen af 2030-dagsordenen, opbygning af bedre partnerskaber og styrkelse af overvågningen af indsatsen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det globale partnerskab for effektivt udviklingssamarbejde (GPEDC) har til opgave at fremme principperne om bistandseffektivitet; der henviser til, at det har tre strategiske prioriteter, som vil være retningsgivende for dets bidrag til iværksættelsen af »handlingsårtiet«, nemlig: fremme af udviklingseffektivitet for at fremskynde gennemførelsen af 2030-dagsordenen, opbygning af bedre partnerskaber og styrkelse af overvågningen af indsatsen;

| P. | der henviser til, at det i undersøgelsen »Effektivt udviklingssamarbejde — Har EU leveret? Detaljeret analyse af EU's resultater« påpeges, at EU's medlemsstater og institutioner i ringere grad følger principperne om effektivitet og de dertil knyttede indikatorer, navnlig forudsigelighed, brug af indikatorer fra partnerlandenes nationale resultatrammer, brug af partnerlandenes offentlige finansforvaltningssystemer, tilsagn om at inddrage partnerregeringer i projektevalueringer og gennemsigtig rapportering; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det i undersøgelsen »Effektivt udviklingssamarbejde — Har EU leveret? Detaljeret analyse af EU's resultater« påpeges, at EU's medlemsstater og institutioner i ringere grad følger principperne om effektivitet og de dertil knyttede indikatorer, navnlig forudsigelighed, brug af indikatorer fra partnerlandenes nationale resultatrammer, brug af partnerlandenes offentlige finansforvaltningssystemer, tilsagn om at inddrage partnerregeringer i projektevalueringer og gennemsigtig rapportering;

| Q. | der henviser til, at EU's udviklingspolitik og partnerskaber skal bygge på et bæredygtigt politisk og økonomisk samarbejde med partnere på lige fod og sætte respekt for menneskerettighederne i centrum; der henviser til, at dets udviklingspolitikker skal tage hensyn til situationen for tvangsfordrevne, sårbare befolkningsgrupper og migranter og asylansøgere; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU's udviklingspolitik og partnerskaber skal bygge på et bæredygtigt politisk og økonomisk samarbejde med partnere på lige fod og sætte respekt for menneskerettighederne i centrum; der henviser til, at dets udviklingspolitikker skal tage hensyn til situationen for tvangsfordrevne, sårbare befolkningsgrupper og migranter og asylansøgere;

| R. | der henviser til, at EU i betragtning af stigningen i langvarige kriser bør fortsætte sin indsats for at operationalisere sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand med henblik på at opnå varige resultater; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU i betragtning af stigningen i langvarige kriser bør fortsætte sin indsats for at operationalisere sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand med henblik på at opnå varige resultater;

| S. | der henviser til, at opsplitningen af bistand fortsat er en vedvarende udfordring, som skyldes det store antal donorer og bistandsorganisationer samt manglende koordination af deres aktiviteter og projekter; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at opsplitningen af bistand fortsat er en vedvarende udfordring, som skyldes det store antal donorer og bistandsorganisationer samt manglende koordination af deres aktiviteter og projekter;

| T. | der henviser til, at det under programmeringsprocessen er væsentligt at sikre en bred høring af alle relevante aktører i partnerlandene: lokale myndigheder, nationale parlamenter, civilsamfundet, lokale NGO'er, kvindeorganisationer, marginaliserede grupper, FN og dets agenturer, SMV'er og den private sektor; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det under programmeringsprocessen er væsentligt at sikre en bred høring af alle relevante aktører i partnerlandene: lokale myndigheder, nationale parlamenter, civilsamfundet, lokale NGO'er, kvindeorganisationer, marginaliserede grupper, FN og dets agenturer, SMV'er og den private sektor;

| U. | der henviser til, at det er umuligt at maksimere udviklingsresultaterne uden en bottom-up-tilgang til udvikling; der henviser til, at en bedre udveksling af konkrete eksempler og rådgivning om vellykkede projekter i partnerlandene vil bidrage til effektivt at gennemføre principperne og opnå de ønskede resultater; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det er umuligt at maksimere udviklingsresultaterne uden en bottom-up-tilgang til udvikling; der henviser til, at en bedre udveksling af konkrete eksempler og rådgivning om vellykkede projekter i partnerlandene vil bidrage til effektivt at gennemføre principperne og opnå de ønskede resultater;

| V. | der henviser til, at en effektiv inddragelse af den private sektor bør være baseret på de fem Kampala-principper, nemlig: inklusivt nationalt ejerskab, resultater og målrettede virkninger, inklusivt partnerskab, gennemsigtighed og ansvarlighed, samt at ingen må lades i stikken; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en effektiv inddragelse af den private sektor bør være baseret på de fem Kampala-principper, nemlig: inklusivt nationalt ejerskab, resultater og målrettede virkninger, inklusivt partnerskab, gennemsigtighed og ansvarlighed, samt at ingen må lades i stikken;

| W. | der henviser til, at der i partnerlandene er flere andre aktører og donorer, der yder humanitær bistand og udviklingsbistand; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der i partnerlandene er flere andre aktører og donorer, der yder humanitær bistand og udviklingsbistand;

| X. | der henviser til, at selv om EU-institutionerne og medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder, internationale organisationer og civilsamfundsorganisationer (CSO'er) har store datasæt og megen ekspertise, deles disse ikke i tilstrækkeligt omfang; der henviser til, at disse data bør gøres mere tilgængelige og bør anvendes i den politiske beslutningstagning; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at selv om EU-institutionerne og medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder, internationale organisationer og civilsamfundsorganisationer (CSO'er) har store datasæt og megen ekspertise, deles disse ikke i tilstrækkeligt omfang; der henviser til, at disse data bør gøres mere tilgængelige og bør anvendes i den politiske beslutningstagning;

| Y. | der henviser til, at trepartssamarbejde er særlig effektivt, når det drejer sig om at forbedre samarbejdet om at imødegå fælles udfordringer såsom forebyggelse og håndtering af og genopretning efter naturkatastrofer, som bremser og afbryder udvikling, sikkerhedsudfordringer i regionen eller tilpasning af små virksomhedsmodeller til de nye økonomiske udfordringer, der er opstået under coronakrisen; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at trepartssamarbejde er særlig effektivt, når det drejer sig om at forbedre samarbejdet om at imødegå fælles udfordringer såsom forebyggelse og håndtering af og genopretning efter naturkatastrofer, som bremser og afbryder udvikling, sikkerhedsudfordringer i regionen eller tilpasning af små virksomhedsmodeller til de nye økonomiske udfordringer, der er opstået under coronakrisen;

| Z. | der henviser til, at udformningen og gennemførelsen af en effektiv bistandspolitik kræver en dybere forståelse af bistandens virkning og af det overordnede miljø, hvori udviklingsbistanden fungerer; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at udformningen og gennemførelsen af en effektiv bistandspolitik kræver en dybere forståelse af bistandens virkning og af det overordnede miljø, hvori udviklingsbistanden fungerer;

| AA. | der henviser til, at tilgængelige og pålidelige bistandsdata styrker gennemsigtigheden af bistandsstrømmene og hjælper alle udviklingspartnere i deres planlægnings- og koordinationsprocesser; der henviser til, at internationale standarder som fremmet af det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI) gør disse data sammenlignelige; der henviser til, at opnåelsen af udviklingsresultater og arbejdet hen imod verdensmålene kræver detaljerede data om den lokale kontekst, et aftalt sæt resultater, der skal fokuseres på, en fælles indsats for at arbejde hen imod dem og en hurtig offentlig feedback for at fremme ansvarlighed; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at tilgængelige og pålidelige bistandsdata styrker gennemsigtigheden af bistandsstrømmene og hjælper alle udviklingspartnere i deres planlægnings- og koordinationsprocesser; der henviser til, at internationale standarder som fremmet af det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI) gør disse data sammenlignelige; der henviser til, at opnåelsen af udviklingsresultater og arbejdet hen imod verdensmålene kræver detaljerede data om den lokale kontekst, et aftalt sæt resultater, der skal fokuseres på, en fælles indsats for at arbejde hen imod dem og en hurtig offentlig feedback for at fremme ansvarlighed;

| AB. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er et centralt princip i EU's udviklingsbistand; der henviser til, at udviklingspolitikkerne har en anden indvirkning på kvinder og piger; der henviser til, at der mangler kønsopdelte data på udviklingsområdet; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er et centralt princip i EU's udviklingsbistand; der henviser til, at udviklingspolitikkerne har en anden indvirkning på kvinder og piger; der henviser til, at der mangler kønsopdelte data på udviklingsområdet;

| AC. | der henviser til, at bistandspolitikker, der fremmer ligestilling, har vist sig at være mere effektive med hensyn til at nå verdensmålene, navnlig bekæmpelse af fattigdom og fremme af uddannelse; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at bistandspolitikker, der fremmer ligestilling, har vist sig at være mere effektive med hensyn til at nå verdensmålene, navnlig bekæmpelse af fattigdom og fremme af uddannelse;

| AD. | der henviser til, at der er en reel risiko for, at fordelene ved udviklingsbistand og direkte udenlandske investeringer (FDI) og humanitær bistand bliver opfanget af politiske og økonomiske eliter; der henviser til, at dette understreger behovet for udviklingssamarbejde, der har til formål at udvirke gennemgribende ændringer i de politiske økonomier, navnlig i forbindelse med regeringsførelse, magtfordeling, social udstødelse, social beskyttelse og adgang til ressourcer samt interaktion med den globale økonomi; der henviser til, at dette understreger behovet for gennem udviklingssamarbejde at støtte og fremme principperne om god regeringsførelse, retsstatsprincippet, magtens tredeling og fremme af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at der er en reel risiko for, at fordelene ved udviklingsbistand og direkte udenlandske investeringer (FDI) og humanitær bistand bliver opfanget af politiske og økonomiske eliter; der henviser til, at dette understreger behovet for udviklingssamarbejde, der har til formål at udvirke gennemgribende ændringer i de politiske økonomier, navnlig i forbindelse med regeringsførelse, magtfordeling, social udstødelse, social beskyttelse og adgang til ressourcer samt interaktion med den globale økonomi; der henviser til, at dette understreger behovet for gennem udviklingssamarbejde at støtte og fremme principperne om god regeringsførelse, retsstatsprincippet, magtens tredeling og fremme af menneskerettighederne;

| AE. | der henviser til, at De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD) skønner, at udviklingslandene har behov for 1 billion USD i gældslettelse efter covid-19; der henviser til, at Verdensbanken, IMF, G20 og G7 har truffet foranstaltninger til lettelse af den offentlige gæld for verdens fattigste lande; der henviser til, at disse foranstaltninger bør suppleres med henblik på at give mulighed for, at udviklingsbistanden effektivt kan opfylde verdensmålene på områder såsom adgang til basale tjenesteydelser, god regeringsførelse og grundlæggende menneskerettigheder i udviklingslandene; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD) skønner, at udviklingslandene har behov for 1 billion USD i gældslettelse efter covid-19; der henviser til, at Verdensbanken, IMF, G20 og G7 har truffet foranstaltninger til lettelse af den offentlige gæld for verdens fattigste lande; der henviser til, at disse foranstaltninger bør suppleres med henblik på at give mulighed for, at udviklingsbistanden effektivt kan opfylde verdensmålene på områder såsom adgang til basale tjenesteydelser, god regeringsførelse og grundlæggende menneskerettigheder i udviklingslandene;

| AF. | der henviser til, at EU er til stede i alle verdenshavene gennem sine oversøiske territorier (både regioner i den yderste periferi og oversøiske lande og territorier), og at det er afgørende, at det udvikler regionale strategier, der så udførligt som muligt inddrager lokalt udtrykte behov; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at EU er til stede i alle verdenshavene gennem sine oversøiske territorier (både regioner i den yderste periferi og oversøiske lande og territorier), og at det er afgørende, at det udvikler regionale strategier, der så udførligt som muligt inddrager lokalt udtrykte behov;

| AG. | der henviser til, at de lokale myndigheder har en central rolle at spille med hensyn til at nå verdensmålene, og decentraliseret samarbejde bør være kernen i EU's udviklingsstrategi; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at de lokale myndigheder har en central rolle at spille med hensyn til at nå verdensmålene, og decentraliseret samarbejde bør være kernen i EU's udviklingsstrategi;

| AH. | der henviser til, at udviklingspolitikker skal tage hensyn til tilpasningen til virkningerne af klimaændringer, når det gælder fordrivelse af sårbare befolkningsgrupper og forværring af sociale uligheder og med henblik på at udrydde fattigdom; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at udviklingspolitikker skal tage hensyn til tilpasningen til virkningerne af klimaændringer, når det gælder fordrivelse af sårbare befolkningsgrupper og forværring af sociale uligheder og med henblik på at udrydde fattigdom;

| AI. | der henviser til, at den indtægt, som udviklingslandene mister på grund af ulovlige finansielle strømme, herunder skatteunddragelse, udgør mere end det dobbelte af det beløb, de modtager gennem officielle eksterne kilder, herunder udviklingsbistand; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at den indtægt, som udviklingslandene mister på grund af ulovlige finansielle strømme, herunder skatteunddragelse, udgør mere end det dobbelte af det beløb, de modtager gennem officielle eksterne kilder, herunder udviklingsbistand;

| AJ. | der henviser til, at EU-institutionernes brug af nationale resultatrammer og planlægningsredskaber (forvaltning af offentlige finanser) er faldende, selv om de spiller en væsentlig rolle i et effektivt udviklingssamarbejde med hensyn til at nå verdensmålene og for at opnå ligestilling mellem kønnene, da de bidrager positivt til integrering af kønsaspektet; der henviser til, at der er behov for et større engagement på dette område; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at EU-institutionernes brug af nationale resultatrammer og planlægningsredskaber (forvaltning af offentlige finanser) er faldende, selv om de spiller en væsentlig rolle i et effektivt udviklingssamarbejde med hensyn til at nå verdensmålene og for at opnå ligestilling mellem kønnene, da de bidrager positivt til integrering af kønsaspektet; der henviser til, at der er behov for et større engagement på dette område;

| 1. | understreger, at effektivitet betyder, at der sikres større og bedre virkninger, at verdensmålene nås, og at ingen lades i stikken; mener, at virkningerne af det europæiske udviklingssamarbejde er større, hurtigere og mere bæredygtige, når det bringes i overensstemmelse med partnerlandenes egne bestræbelser og lokale behov, koordineres med andre donorers indsats og leveres af partnerlandenes institutioner og systemer samt af lokale aktører og civilsamfundet, og når det støtter prioriteter, der er blevet aftalt ved hjælp af inklusive og retfærdige politiske processer, der sikrer demokratisk, nationalt ejerskab og inddragelse af alle interessenter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at EU som verdens største donor og en vigtig international aktør for regelbaseret multilateralisme og demokrati bør anvende sin stærke værktøjskasse af instrumenter og bistandsformer på en koordineret måde for at muliggøre opgavedeling og undgå opsplitning af bistanden og identificere de prioriteter, hvor den effektivt kan yde den største merværdi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at EU bør gå i spidsen for anvendelsen af principperne om bistandseffektivitet med henblik på at sikre reelle virkninger og opfyldelse af verdensmålene — samtidig med at ingen lades i stikken — i sine partnerlande; understreger i denne forbindelse den virkning, som brug af EU's udviklingsbistand og FDI kan have for håndteringen af de grundlæggende årsager til migration og tvangsfordrivelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger behovet for at gennemføre de politiske mål i den nye europæiske udviklingskonsensus på en mere strategisk og målrettet måde i hvert partnerland og således anvende sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand og respektere principperne for udviklingsvenlig politikkohærens; understreger, at bistandsprogrammer bør kombineres med en gældsholdbarhedsanalyse og tage hensyn til behovet for at styrke den parlamentariske kontrol i et partnerland; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at EU fortsat nøje skal overvåge anvendelsen af midler og træffe alle nødvendige foranstaltninger for at undgå misbrug af støttemidler og sikre overholdelse af deres politiske mål og værdier i udviklingssamarbejdet; opfordrer til, at der indføres effektive mekanismer, så det endelige bestemmelsessted for disse midler kan kontrolleres grundigt, og de projekter, der modtager støtte, kan vurderes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at god regeringsførelse er en afgørende faktor for en retfærdig og passende fordeling af bistanden, og påpeger, at opfyldelsen af verdensmålene og dermed effektiviteten af fondene i vidt omfang afhænger af partnerlandenes evne til at anvende midlerne på en retfærdig og gennemsigtig måde; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer EU til at engagere sig direkte i og opbygge inklusive bæredygtige partnerskaber med oprindelses- og transitlande for migration baseret på de enkelte landes specifikke behov og migranternes individuelle forhold; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at principperne i det globale partnerskab for effektivt udviklingssamarbejde (GPEDC) bygger på vigtige og varige erfaringer fra tidligere udviklingsstrategier og -praksis, herunder både succeser og fiaskoer, og at disse principper fortsat er vigtige udtryk for multilateralt samarbejde og koordinering, som EU har forpligtet sig til at opretholde; opfordrer Kommissionen til at anvende sit medlemskab af GPEDC og OECD-DAC og sin stemme i internationale fora og i de internationale finansielle institutioners forvaltningsstruktur til yderligere at styrke principperne om effektivitet og tilskynde til tilslutning hertil og gennemførelse af dem i alle former for udviklingssamarbejde og af alle involverede aktører; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender, at et effektivt udviklingssamarbejde ikke kan gennemføres alene gennem EU-samarbejde og kun kan være rigtig effektivt, hvis alle udviklingsaktører samarbejder; udtrykker bekymring over, at når andre aktører ikke respekterer og gennemfører principperne om effektivitet i deres samarbejdsprogrammer, vil den deraf følgende fragmentering og omgåelse af partnerlandenes systemer som en sideeffekt reducere effektiviteten og virkningerne af den samlede bistand, herunder EU's bistand; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til mindst to gange årligt at offentliggøre en statusrapport om bistandseffektivitet, der omfatter fælles planlægning, fælles gennemførelse og fælles resultatrammer og tiltag fra EU-institutioner, medlemsstater og lokale og regionale myndigheder; understreger, at denne rapport bør baseres på fælles vedtagne målsætninger og politiske mål, navnlig verdensmålene og konsensussen; opfordrer Kommissionen til under udarbejdelsen af denne rapport at høre interessenterne og til at forelægge rapporten for Parlamentet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at optrappe den fælles programmering mellem EU og dets medlemsstater; påpeger, at EU og medlemsstaterne på landeniveau skal gå videre end blot at konsolidere de eksisterende bilaterale udviklingsprioriteter og -foranstaltninger og tale med én kollektiv europæisk stemme om strategiske spørgsmål i den politiske dialog med partnerlandene, som også bør tage hensyn til de regionale integrationsorganer som EU-modparter, hvor det er relevant, samt til innovative finansieringsmetoder såsom blandet finansiering og garantier, når de er effektive; opfordrer til klare, realiserbare tilsagn, der tager højde for tidligere strategier og praksis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der afholdes regelmæssige møder i EU med medlemsstaternes repræsentanter, gennemførelsesagenturer, internationale organisationer, lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer i de respektive partnerlande med henblik på at identificere udfordringer og muligheder, og at den efterfølgende fælles reaktion og gennemførelse opfylder de identificerede behov; påpeger, at fælles programmering under ledelse af missionscheferne har vist sig at være en succes med hensyn til at sikre politikkohærens på tværs af politiske, handels-, udviklings- og sikkerhedsmæssige strategier; opfordrer også EU og dets medlemsstater til at deltage i fælles gennemførelse og evaluering og til indførelse af fælles ansvarlighedsmekanismer over for borgerne; opfordrer EU til at arbejde sammen med utraditionelle donorer, der kan bevise, at de overholder principperne for bistandseffektivitet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over Rådets konklusioner af 8. juni 2020, hvori det understreges, »at det er vigtigt, at alle de aktører, der er involveret i Team Europe, koordinerer tiltag og udveksler oplysninger om informations- og kommunikationsindsatsen på landeniveau, i EU, i partnerlandene og i globale og multilaterale fora«; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at følge denne tilgang i fremtiden i forbindelse med alle udviklingsrelaterede foranstaltninger og al udviklingsrelateret programmering og gennemførelse; minder om sine opfordringer fra 2013 (32) og 2017 (33) og anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 209 og 210 i TEUF at forelægge et forslag til en retsakt om reguleringsaspekter af donorkoordination på EU-plan i forbindelse med udviklingsbistand; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at i lyset af den fremtidige gennemførelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) bør den fælles programmering og gennemførelse mellem EU, dets medlemsstater og EU's udviklingsfinansieringspartnere bygge på principperne om bistandseffektivitet; påpeger betydningen af, at der i fællesskab fastsættes strategiske prioriteter og udpeges investeringsbehov/-mangler i fasen forud for programmering og efterfølgende ses på, hvordan man kan optimere udvalget af bistandsformer i EU-institutionernes værktøjskasse, herunder tilskud, budgetstøtte og EIB-lån samt finansiering fra medlemsstaterne; er i denne forbindelse bekymret over, at de mindst udviklede lande oplever en stigning i bunden bistand, og gentager, at afbinding af bistanden kan reducere omkostningerne med 15 til 30 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at programmeringen og gennemførelsen af disse retningslinjer koordineres og tilpasses partnerlandenes prioriteter og processer på en strategisk måde og fokuserer på at levere resultater og virkninger, der er transformerende med henblik på at nå verdensmålene i det enkelte partnerlands specifikke kontekst; understreger behovet for at fremme oprettelsen af markeder, der er selvbærende, og for at sikre, at der tages hensyn til gode exitstrategier allerede i fasen forud for programmeringen; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde bestræbelserne på at afbinde deres officielle udviklingsbistand i overensstemmelse med forpligtelserne i konsensussen og til at tilskynde alle, som deltager i udviklingssamarbejde, herunder nye vækstøkonomier, til at gøre det samme; tilskynder til lokale indkøb og lokalt ejerskab; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at der i Parlamentets mandat vedrørende NDICI opfordres til bestemmelser til forbedring af de finansielle aktørers respekt for menneskerettighederne og deres overholdelse af miljømæssige og sociale standarder i forbindelse med anvendelsen af mekanismer til blandet finansiering og garantimekanismer gennem EFSD+-garantien for foranstaltninger udadtil (EAG); minder om, at ifølge Parlamentets holdning skal 45 % af finansieringen gennem EFSD+ og EAG afsættes til investeringer, der bidrager til klimamål, miljøforvaltning og -beskyttelse, biodiversitet og bekæmpelse af ørkendannelse, og 30 % af den samlede finansieringsramme skal afsættes til afbødning af og tilpasning til klimaændringer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | påpeger, at EU har sat sig ambitiøse miljø- og klimamål, og opfordrer til, at EU støtter partnerlandene gennem tæt samarbejde for at hjælpe dem med at nå deres egne klima- og miljømål og -strategier, både dem, der er fastlagt i traktaten, og dem, der er selvpålagte, da en bæredygtig brug af deres egne ressourcer danner grundlaget for mange partnerlandes økonomier og er afgørende for opfyldelsen af verdensmålene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer derfor EU-institutionerne, medlemsstaterne og andre statslige og ikkestatslige aktører, der er aktive inden for udviklingssamarbejde, til at udveksle dokumentation og erfaringer om, hvilke former for udviklingstiltag der for det meste er vellykkede, og hvilke der er mislykkede, samt hvilke der har vist sig vanskelige at gennemføre eller ikke har haft den tilsigtede virkning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over den uafhængige rapport fra Vismandsgruppen på Højt Plan om EU's finansielle udviklingsstruktur og opfordrer til, at der oprettes en europæisk bank for investeringer og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at ansvarlighed i forbindelse med alle offentlige udgifter, herunder officiel udviklingsbistand, er af afgørende betydning både i Europa og i partnerlandene; mener, at ansvarlighed kræver stærke institutioner, og at det er afgørende at have klare og vedtagne mål for EU's officielle udviklingsbistand for at sikre fortsat offentlig støtte til EU's udviklingssamarbejde; minder om, at partnerskaber og samarbejde med civilsamfundet og NGO'er kan forbedre ansvarligheden i forbindelse med offentlige udgifter til officiel udviklingsbistand; påpeger civilsamfundsorganisationernes rolle i mobiliseringen af de midler, der er nødvendige for at nå verdensmålene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at ansvarlighed kræver gennemsigtige og solide procedurer samt opmærksomhed på effektivitet og opnåelse af påviselige resultater, grundig forudgående og efterfølgende evaluering og kritisk analyse af fejl samt læring om, hvordan der kan opnås effektive og bæredygtige resultater; opfordrer derfor Kommissionen til at koordinere en europæisk standardisering af effektindikatorer med henblik på at sammenligne effektiviteten af projekter mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tilskynder modtagerlandenes parlamenter til at vedtage nationale politikker for udviklingsbistand med henblik på at forbedre donorernes ansvarlighed og modtagerregeringernes, herunder de lokale myndigheders, ejerskab, udrydde korruption og alle former for bistandsspild og forbedre betingelserne for at modtage budgetstøtte samt på lang sigt mindske afhængigheden af bistand; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at det er vigtigt, at EU's officielle udviklingsbistand fokuserer endnu mere på at mindske uligheder, udrydde fattigdom, og at ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at en effektiv støtte til landestyrede strategier og kapacitetsudvikling fører til en reduktion af børnedødeligheden, og at investeringer i børns velfærd er af grundlæggende betydning for at bryde fattigdomscirklen, herunder kampen mod tvangsarbejde og udnyttelse af mindreårig arbejdskraft; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at anvendelsen af resultatbaserede tilgange er afgørende for EU's partnerlande og er et grundlæggende element i deres evne til at opfylde verdensmålene for deres borgere; påpeger imidlertid, at det er vigtigt at tage hensyn til forskelligartetheden af de specifikke situationer og udfordringer, som partnerlandene står over for, navnlig de mindst udviklede lande og skrøbelige lande; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte og anvende partnerlandenes egne nationale rammer for resultatmåling og deres overvågningssystemer og statistiske systemer og til — i alle faser — at inddrage alle relevante aktører: lokale myndigheder, nationale parlamenter, civilsamfundet, herunder kvindeorganisationer og marginaliserede grupper, og den private sektor med fokus på SMV'er; understreger, at investeringer i kapacitetsopbygning af lokale civilsamfundsorganisationer er en væsentlig forudsætning for effektiv bistand; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at det på nogle udviklingsområder er vanskeligt at måle bistandseffektiviteten, men opfordrer Kommissionen til at undersøge passende indikatorer til vurdering og til at anvende resultaterne til at udarbejde landespecifikke oplysninger om effektiviteten af udviklingsbistanden og til at udvikle strategier for bedste praksis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge deres engagement i gennemsigtige datastrømme gennem løbende investeringer i datavisualisering, statistisk rapportering og offentliggørelse af åbne data, anvendelse af internationale standarder såsom IATI (International Aid Transparency Initiative Standard) og ved regelmæssigt at ajourføre og udvikle EU Aid Explorer; tilskynder til intensivering af indsatsen på EU-plan for at sikre offentlig adgang til og formidling af data og rapportering om anvendelsen af EU's udviklingsbistand; gentager i denne forbindelse, at Kommissionen forud for dechargeproceduren for det pågældende år bør offentliggøre »Årsrapporten om gennemførelsen af instrumenterne til finansiering af EU's optræden udadtil«; |
| --- | --- |

27.

| 28. | påpeger, at ligestilling mellem kønnene er afgørende for bæredygtig udvikling, og at fremskridt i bekæmpelsen af diskrimination og vold mod kvinder og piger i partnerlande bør betragtes som et væsentligt aspekt af bistandseffektiviteten; minder om, at udviklingssamarbejde kan have forskellige konsekvenser for piger og drenge og for kvinder og mænd; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne samt alle udviklingspartnere til at prioritere ligestilling mellem kønnene ved at gøre øget brug af kønsmainstreaming, kønsbudgettering og kønsmålretning; understreger endvidere behovet for at indsamle sammenlignelige og kønsopdelte data med henblik på at fremme en omfattende og harmoniseret tilgang til EU-rapportering om ligestillingsmål og støtte kvinder, så de kan udvikle sig til stærke udviklingsagenter i og uden for deres lokalsamfund; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at fremme tilpasningen af deres bistand til principperne om effektivitet og de dertil knyttede indikatorer, navnlig forudsigelighed, brug af indikatorer fra partnerlandenes nationale resultatrammer, brug af partnerlandenes offentlige finansforvaltningssystemer og tilsagn om at inddrage partnerregeringer i projektevalueringer samt gennemsigtig rapportering; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at strømline deres bistand med fælles europæiske bistandsmål med henblik på at forbedre effektiviteten af EU's udviklingspolitik som helhed; |
| --- | --- |

31.

| 32. | støtter en katalytisk og tværgående tilgang, der bygger på decentraliserede og bottom-up-behovsvurderinger og -programmering, som fremmer lokalt ejerskab, og som er baseret på en grundig analyse af situationen og høring af civilsamfundet og andre interessenter i hvert enkelt partnerland i tæt samarbejde med lokalsamfund og organisationer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tilskynder til en styrkelse af Syd-Syd-samarbejde og trepartssamarbejde, herunder om projekter, der fokuserer på mere effektivt regionalt samarbejde og integration samt en mere effektiv inddragelse af regionerne i den yderste periferi og de oversøiske lande og territorier i gennemførelsen af det europæiske udviklingssamarbejde i deres respektive geografiske områder på alle forvaltningsniveauer, med henblik på at støtte opfyldelsen af verdensmålene og genopretningen efter covid-19-pandemien; understreger, at kapaciteten i mellemindkomstlande, herunder i de lande, som for nylig er fjernet fra OECD's Komité for Udviklingsbistands (DAC's) liste over modtagere af officiel udviklingsbistand, bør inddrages, hvor det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at det for at gøre udviklingsbistanden mere effektiv, levere varige resultater og imødekomme lokale behov, navnlig i forbindelse med langvarige kriser og situationer efter kriser, er bydende nødvendigt at forbedre koordineringen af den humanitære bistand og udviklingsbistanden og styrke sammenhængen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand og dens forbindelser til foranstaltninger vedrørende fred og sikkerhed i udviklingslandene; opfordrer EU til at videreudvikle en sådan tilgang; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anerkender værdien af forudsigelig og fleksibel finansiering, herunder flerårig humanitær finansiering til langvarige kriser og udviklingsbistandsprogrammer, som har kapacitet til at tilpasse sig uforudsete humanitære kriser; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger betydningen af at styrke civilsamfundsorganisationerne i deres rolle som uafhængige udviklingsaktører; understreger, at et gunstigt og åbent miljø for civilsamfundsorganisationer er i overensstemmelse med internationalt vedtagne rettigheder og maksimerer civilsamfundsorganisationernes bidrag til udvikling; giver udtryk for sin bekymring over, at civilsamfundsorganisationer får stadig mindre spillerum i mange partnerlande; opfordrer Kommissionen til at forbedre adgangen til finansiering for civilsamfundsorganisationer, herunder i partnerlande; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger betydningen af at gennemføre udveksling af bedste praksis og koordinering af politikker og foranstaltninger samt samarbejde mellem EU og andre aktører, f.eks. FN og dets agenturer, som yder bistand i partnerlandene; understreger, at dette er endnu mere afgørende i skrøbelige partnerlande, i lande, der er ramt af konflikter eller naturkatastrofer, og i lande, der huser flygtninge; mener, at det i denne forbindelse er væsentligt at sætte samfundets modstandsdygtighed i centrum og støtte foranstaltninger, der tager sigte på at udvikle risikobaserede programmer og uddannelsesprogrammer i nødsituationer, øge lokalsamfundets deltagelse og fremme partnerskaber; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke samarbejdet med de lokale myndigheder i partnerlandene, men også inden for EU; opfordrer til, at budgetstøtte som bistandsform også kan anvendes på subnationalt niveau, og til, at mekanismerne for omfordeling mellem forskellige forvaltningsniveauer og i de forskellige regioner udvikles med det primære formål at mindske forskelle og uligheder i de enkelte lande og sikre, at ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger den rolle, som kirkelige organisationer og missionsorganisationer spiller i forbindelse med humanitær bistand og udviklingsbistand og deres betydning på stedet, da de er blandt de største NGO'er, der er aktive på udviklings- og bistandsområdet; understreger, at samarbejde med religiøse ledere i mange lokalsamfund i udviklingslandene ofte er den mest effektive metode til at nå ud til lokale i nød; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anerkender civilsamfundets afgørende rolle som partner, både under høringsprocessen og som tjenesteleverandør; opfordrer på denne baggrund Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende og styrke disse organisationers rolle med henblik på at opnå inklusive udviklingspartnerskaber; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer til, at der lægges mere vægt på lokale SMV'er, små landbrugere og styrkelse af kvinder, da denne tilgang har vist sig at være særlig effektiv med hensyn til at mindske fattigdom og ulighed og styrke civilsamfundet og lokalsamfundene; |
| --- | --- |

41.

| 42. | erkender, at den private sektors rolle — på lokalt, nationalt, bilateralt og internationalt plan — er afgørende for at nå verdensmålene, for at mobilisere yderligere udviklingsfinansiering og for overgangen til bæredygtig økonomisk udvikling, vækst og velstand; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer til, at der gøres en indsats for at sikre, at den private sektor handler i overensstemmelse med udviklingsprioriteterne for de nationale regeringer og civilsamfundet i udviklingslandene og de lokale befolkningers behov, navnlig marginaliserede og sårbare gruppers behov, og at den private sektors deltagelse i udviklingssamarbejdet bringes på linje med principperne for effektivitet og Kampala-principperne, samtidig med at gennemsigtigheden, overvågningen og evalueringen af og ansvarligheden for udenlandske direkte investeringer og de globale værdikæder samt respekten for menneskerettighederne og due dilligence-principperne øges; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer EU's institutioner og organer til at etablere en klar og struktureret, gennemsigtig og pålidelig ramme for partnerskaber og alliancer med den private sektor i udviklingslandene, og understreger, at det sideløbende med en øget rolle for den private sektor er vigtigt at udvikle institutionelle kapaciteter; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at alle aktører, herunder den private sektor, skal bidrage til effektivitetsdagsordenen gennem participatorisk inddragelse, planlægning og gennemførelse, gensidig ansvarlighed og gennemsigtighed, overvågning og evaluering; understreger, at donorer bør øge forudsigeligheden og sætte tempoet op, når de arbejder med disse aktører som implementeringspartnere og med partnere, der leverer basale tjenesteydelser, for faktisk at nå ud til de mest udsatte grupper i befolkningen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at aktører i den private sektor, der er involveret i udviklingspartnerskaber, overholder princippet om virksomhedernes ansvar for menneskerettigheder og miljø i hele livscyklussen for projekter i overensstemmelse med FN's Global Compact-initiativ om menneskerettigheder, FN's retningslinjer om erhvervslivet og menneskerettighederne, ILO's centrale arbejdsstandarder og FN's konvention mod korruption; gentager sin opfordring til en EU-lovramme til støtte for obligatorisk due diligence for virksomheder for at sikre, at EU-investorer handler ansvarligt på internationalt og lokalt plan og bidrager til lokal udvikling i udviklingslandene; |
| --- | --- |

46.

| 47. | gentager, at den private udviklingsbistand skal overholde FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, ILO's standarder og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder; understreger endvidere, at den skal forpligte sig til at sikre god regeringsførelse, fattigdomsbekæmpelse og velstandsskabelse gennem bæredygtige investeringer samt til at mindske uligheder, fremme menneskerettigheder og miljøstandarder og styrke lokale økonomier; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger, at EU's udviklingsstrategi skal indeholde konkrete foranstaltninger til støtte for øget mobilisering af indenlandske ressourcer i partnerlandene, bl.a. støtte til bekæmpelse af korruption og udvikling af progressive skattesystemer samt bekæmpelse af skatteundgåelse og -unddragelse, for at bevæge sig væk fra en dynamik, der baseret på et donor-modtager-forhold, og styrke partnerlandenes ejerskab til udviklingsprioriteterne, så målene om bæredygtig udvikling kan opfyldes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | glæder sig over EU's anvendelse af forskellige udviklingsfinansieringsredskaber til udryddelse af fattigdom og opnåelse af verdensmålene; understreger, at det er nødvendigt, at donorerne prioriterer tilskudsbaseret finansiering, navnlig til de mindst udviklede lande, i en situation, hvor fattigere lande allerede før udbruddet af covid-19-pandemien brugte flere penge på gældsforpligtelser end på sundhedsydelser; |
| --- | --- |

49.

| 50. | noterer sig, at Kommissionen lægger stadig større vægt på mekanismer til blandet finansiering og garantimekanismer i EU's udviklingspolitik på bekostning af andre bistandsformer; understreger, at selv om blandet finansiering er vokset hurtigt, er der kun ringe dokumentation for dens udviklingseffekt, da den største andel i øjeblikket går til mellemindkomstlande, og kun en lille andel går til de mindst udviklede lande; understreger Revisionsrettens kritiske udtalelse om forvaltningen og effektiviteten af Kommissionens gennemførelse af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD); opfordrer derfor EU og dets medlemsstater til at anvende en forsigtig tilgang til blandet finansiering og sikre, at alle de midler, der mobiliseres gennem blanding, er i overensstemmelse med principperne for udviklingseffektivitet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer EU til at fortsætte sin indsats for at støtte partnerlandene i at udforme intelligente, målrettede og fleksible politikker, som kan bidrage til at nå verdensmålene på den mest effektive måde; minder i denne forbindelse om den afgørende rolle, som forskning og udvikling (FoU) spiller med hensyn til at fremme innovation og iværksætterkultur med positive afsmittende virkninger på alle sektorer i lokale økonomier; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke samarbejdet inden for FoU og til at øge investeringerne i den strategiske lokale produktionskapacitet, navnlig med hensyn til sundhed og herunder de nyeste biofarmaceutiske produkter, med henblik på at mindske afhængigheden af de globale forsyningskæder; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger den vigtige rolle, som civilsamfundsorganisationer spiller med hensyn til at identificere behov og yde udviklingsbistand direkte til de fattige, underprivilegerede og sårbare; opfordrer imidlertid til en øget koordinering af den bistand, der fordeles blandt NGO'er og andre donorer for at sikre forudsigelighed af bistanden og undgå opsplitning, overlappende foranstaltninger og de såkaldte »bistandsstedbørn« (lande, der forsømmes af udviklingssamfundet); |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til at revurdere, hvorvidt de administrative forpligtelser vedrørende adgang til EU-finansiering er forholdsmæssige; beklager i denne forbindelse, at EU-tilskud bliver mere og mere utilstrækkelige og mindre og mindre attraktive for NGO'er som følge af krav om at begrænse støtteomkostningerne og forøgelse af de administrative og revisionsmæssige byrder; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at oprette et netværk af og indgå i dialog med pålidelige ikke-statslige partnere såsom lokale civilsamfundsorganisationer, kirker, trosbaserede organisationer og specialiserede agenturer i medlemsstaterne med henblik på gennemførelse af små projekter; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bekræfter, at investeringer i lokal og national infrastruktur på forskellige niveauer i forbindelse med centrale lokale og nationale projekter er den mest effektive måde at fremme og styrke den økonomiske og sociale udvikling for hele befolkningen på; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at det er nødvendigt at knytte gældslettelsesforanstaltninger sammen med en yderligere mobilisering af den officielle udviklingsbistand (ODA); opfordrer til, at multilateral og kommerciel gæld medtages i G20's initiativ for suspension af gældsbetjeningen (DSSI); understreger behovet for at sikre deltagelse af alle kreditorer, herunder Verdensbanken og andre multilaterale udviklingsbanker, samt private kreditorer, i DSSI og eventuelle yderligere tilbud om gældssanering; opfordrer til, at der oprettes en multilateral gældssaneringsmekanisme, der skal behandle både covid-19-krisens konsekvenser og finansieringskravene i 2030-dagsordenen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | henleder opmærksomheden på, at uddannelsesprogrammer for lokalt ansatte og lokale operatører spiller en særlig vigtig rolle med hensyn til at sikre kontinuitet i de projekter, der støttes af EU i partnerlandene, og dermed øge ejerskabet og ansvarligheden; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger den centrale rolle, som officiel udviklingsbistand spiller med hensyn til at opfylde dagsordenen for udviklingseffektivitet; understreger, at officiel udviklingsbistand er mere fleksibel, forudsigelig og regnskabspligtig end andre pengestrømme, der potentielt bidrager til udvikling; advarer mod, at ODA-kriterierne udvandes med henblik på at dække udgifter, som ikke er direkte knyttet til fremme af bæredygtig udvikling i udviklingslande; |
| --- | --- |

58.

| 59. | gentager sin anmodning til Rådet og medlemsstaterne om at fastsætte en klar tidsplan for at nå målet om at øge ODA-budgettet til 0,7 % af BNI, herunder den internationale forpligtelse til at afsætte 0,15-0,2 % af BNI til officiel udviklingsbistand til de mindst udviklede lande, og til Kommissionen om at forelægge en konkret handlingsplan for, hvordan yderligere ressourcer vil blive anvendt til at nå verdensmålene; understreger, at bistandens effektivitet ikke kan træde i stedet for passende støttebeløb, og at det er af stor betydning, at målet på 0,7 % for officiel udviklingsbistand opretholdes eller overstiges; gentager, at EU-budgettet bør yde et betydeligt bidrag til at øge EU's samlede officielle udviklingsbistand; |
| --- | --- |

59.

| 60. | gentager sin støtte til, at følgende mål indgår i NDICI: at 20 % går til social inklusion og menneskelig udvikling, og at mindst 85 % af ODA-finansierede projekter har ligestilling mellem kønnene og kvinders og pigers rettigheder og indflydelse som hovedmål eller et væsentligt mål som defineret af OECD/DAC; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer til større politikkohærens i forbindelse med udvikling, hvilket har til formål at sikre, at ingen EU- eller medlemsstatspolitikker har negative virkninger for udviklingslandene eller modstridende mål; |
| --- | --- |

61.

| 62. | finder, at europæisk udviklingsbistand og europæiske offentlige investeringer bør fremme fælles prioriteter og politiske målsætninger, herunder udryddelse af fattigdom, klima- og miljøtiltag, økonomisk politik og handelspolitik samt migrationsstyring, og desuden bør være i fuld overensstemmelse med principperne for grundlæggende menneskerettigheder, demokrati og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at det ikke er foreneligt med de aftalte principper for udviklingseffektivitet at gøre tildelingen af humanitær støtte og nødhjælp betinget af samarbejde med EU om migrations- og sikkerhedsspørgsmål; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i OECD's medlemsstater, EU-Udenrigstjenesten, Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Verdensbankgruppen, Den Afrikanske Union, medformændene for Det Globale Partnerskab for Effektivt Udviklingssamarbejde, FN's udviklingsprogram og FN's Afdeling for Økonomiske og Sociale Anliggender, OECD og Den Interparlamentariske Union. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Resolution vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/Resolution_A_RES_70_1_EN.pdf

(2)  Rapport om finansiering af bæredygtig udvikling 2019: https://developmentfinance.un.org/sites/developmentfinance.un.org/files/FSDR2019.pdf

(3)  GPEDC-møde på højt niveau 2016 — Nairobi-slutdokument: http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/12/OutcomeDocumentEnglish.pdf

(4)  Fremskridtsrapport vedrørende det globale partnerskab af 17. juni 2019: http://effectivecooperation.org/blogs-news-resources/resource-library/

(5)  EUT C 210 af 30.6.2017, s. 1.

(6)  https://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/33454-pr-final_declaration_au_eu_summit1.pdf

(7)  Årsrapport 2019 om EU's udviklingsbistandsmål: https://www.consilium.europa.eu/media/39336/annual-report-2019-on-development-aid-targets.pdf

(8)  Rådets rapport fra 2019 om den europæiske finansielle udviklingsstruktur: https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf

(10)  Benfield og Como for AECOM International Development Europe (2019), undersøgelse af anvendelsen af effektivitetsprincipperne, bestilt af Europa-Kommissionen (projekt nr. 2018/403300/1): https://knowledge.effectivecooperation.org/system/files/2019-07/2019_07_Impact_study_final.pdf

(11)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 100.

(12)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 38.

(13)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 80.

(14)  EUT C 349 af 17.10.2017, s. 11.

(15)  EUT C 353 af 27.9.2016, s. 2.

(16)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 209.

(17)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 2.

(18)  EUT C 204 af 13.6.2018, s. 68.

(19)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 36.

(20)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 62.

(21)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 66.

(22)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 33.

(23)  EUT C 28 af 27.1.2020, s. 101.

(24)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0220.

(25)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0298.

(26)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0084.

(27)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0079.

(28)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(29)  https://www.consilium.europa.eu/media/24467/st13201-en15.pdf

(30)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/eu-development-effectiveness-monitoring-report-2020_en.pdf

(31)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/the-impact-of-the-coronavirus-covid-19-crisis-on-development-finance-9de00b3b/

(32)  Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2013 med henstillinger til Kommissionen om donorkoordination på EU-plan i forbindelse med udviklingsbistand (EUT C 468 af 15.12.2016, s. 73).

(33)  Europa-Parlamentets beslutning af 14. februar 2017 om revisionen af den europæiske konsensus om udvikling (EUT C 252 af 18.7.2018, s. 62).

---

Fredag, den 26. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/87

---

P9_TA(2020)0325

Aktivstoffer, herunder chlorotoluron

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 af 16. oktober 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, bifenox, chlorotoluron, clofentezin, clomazon, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, paraffinolier, picloram, prosulfocarb, svovl, triflusulfuron og tritosulfuron (2020/2853(RSP))

(2021/C 425/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 af 16. oktober 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, bifenox, chlorotoluron, clofentezin, clomazon, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, paraffinolier, picloram, prosulfocarb, svovl, triflusulfuron og tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 af 16. oktober 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, bifenox, chlorotoluron, clofentezin, clomazon, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, paraffinolier, picloram, prosulfocarb, svovl, triflusulfuron og tritosulfuron (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (2), særlig artikel 21, og artikel 17, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (2), særlig artikel 21, og artikel 17, stk. 1,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 af 11. marts 2015 om gennemførelse af artikel 80, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om oprettelse af en liste over stoffer, der er kandidater til substitution (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 af 11. marts 2015 om gennemførelse af artikel 80, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om oprettelse af en liste over stoffer, der er kandidater til substitution (3),

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler (5) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler (5)

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om indsigelse mod den tidligere forlængelse af godkendelsesperioden for aktivstoffet chlorotoluron (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om indsigelse mod den tidligere forlængelse af godkendelsesperioden for aktivstoffet chlorotoluron (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at chlorotoluron blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (7) den 1. marts 2006 ved Kommissionens direktiv 2005/53/EF (8) og anses for at være godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at chlorotoluron blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (7) den 1. marts 2006 ved Kommissionens direktiv 2005/53/EF (8) og anses for at være godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009;

| B. | der henviser til, at der siden 2013 har været en procedure for fornyelse af godkendelsen af chlorotoluron i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (9); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der siden 2013 har været en procedure for fornyelse af godkendelsen af chlorotoluron i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (9);

| C. | der henviser til, at godkendelsesperioden for aktivstoffet chlorotoluron allerede er blevet forlænget med et år ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 533/2013 (10) og derefter med et år ad gangen siden 2017 ved Kommissionens gennemførelsesforordninger (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) og nu igen med et år ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511, som forlænger godkendelsesperioden indtil den 31. oktober 2021; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at godkendelsesperioden for aktivstoffet chlorotoluron allerede er blevet forlænget med et år ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 533/2013 (10) og derefter med et år ad gangen siden 2017 ved Kommissionens gennemførelsesforordninger (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) og nu igen med et år ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511, som forlænger godkendelsesperioden indtil den 31. oktober 2021;

| D. | der henviser til, at Kommissionen ikke begrunder forlængelsen med andet end følgende: »Da vurderingen af disse stoffer er blevet forsinket af årsager, som ansøgerne ikke har indflydelse på, kan godkendelserne af de pågældende aktivstoffer forventes at udløbe, inden der er truffet beslutning om at forny dem«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen ikke begrunder forlængelsen med andet end følgende: »Da vurderingen af disse stoffer er blevet forsinket af årsager, som ansøgerne ikke har indflydelse på, kan godkendelserne af de pågældende aktivstoffer forventes at udløbe, inden der er truffet beslutning om at forny dem«;

| E. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 har til formål at sikre et højt niveau for beskyttelse af både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og samtidig at sikre, at Unionens landbrug er konkurrencedygtigt; der henviser til, at der især bør sættes fokus på beskyttelsen af sårbare befolkningsgrupper, herunder gravide kvinder, spædbørn og børn; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 har til formål at sikre et højt niveau for beskyttelse af både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og samtidig at sikre, at Unionens landbrug er konkurrencedygtigt; der henviser til, at der især bør sættes fokus på beskyttelsen af sårbare befolkningsgrupper, herunder gravide kvinder, spædbørn og børn;

| F. | der henviser til, at forsigtighedsprincippet bør finde anvendelse, og at forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at stoffer kun bør bruges i plantebeskyttelsesmidler, hvis de bevisligt indebærer klare fordele for planteproduktionen og ikke formodes at ville have skadelige virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller en uacceptabel indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forsigtighedsprincippet bør finde anvendelse, og at forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at stoffer kun bør bruges i plantebeskyttelsesmidler, hvis de bevisligt indebærer klare fordele for planteproduktionen og ikke formodes at ville have skadelige virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller en uacceptabel indvirkning på miljøet;

| G. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 angiver, at godkendelsesperioden for aktivstoffer af sikkerhedshensyn bør være tidsbegrænset; der henviser til, at godkendelsesperioden bør stå i et rimeligt forhold til de eventuelle iboende risici ved anvendelsen af disse stoffer, men i det foreliggende tilfælde er det klart, at der ikke er et sådant rimeligt forhold; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 angiver, at godkendelsesperioden for aktivstoffer af sikkerhedshensyn bør være tidsbegrænset; der henviser til, at godkendelsesperioden bør stå i et rimeligt forhold til de eventuelle iboende risici ved anvendelsen af disse stoffer, men i det foreliggende tilfælde er det klart, at der ikke er et sådant rimeligt forhold;

| H. | der henviser til, at chlorotoluron i de 14 år, der er gået siden dets godkendelse som aktivt stof, er blevet identificeret som et sandsynligt hormonforstyrrende stof, og alligevel er godkendelsen af det ikke blevet revideret eller trukket tilbage i denne periode; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at chlorotoluron i de 14 år, der er gået siden dets godkendelse som aktivt stof, er blevet identificeret som et sandsynligt hormonforstyrrende stof, og alligevel er godkendelsen af det ikke blevet revideret eller trukket tilbage i denne periode;

| I. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne har mulighed for og ansvar for at handle i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, når der er konstateret risiko for skadelige virkninger på sundheden, men hvor der fortsat hersker videnskabelig usikkerhed, ved at vedtage midlertidige risikostyringsforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne har mulighed for og ansvar for at handle i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, når der er konstateret risiko for skadelige virkninger på sundheden, men hvor der fortsat hersker videnskabelig usikkerhed, ved at vedtage midlertidige risikostyringsforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau;

| J. | der henviser mere præcist til, at artikel 21 i forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at Kommissionen til enhver tid kan foretage en fornyet vurdering af godkendelsen af et aktivstof, navnlig hvis den i lyset af ny videnskabelig og teknisk viden finder indikationer for, at stoffet ikke længere opfylder godkendelseskriterierne i ovennævnte forordnings artikel 4, og til, at denne revurdering kan føre til, at godkendelsen af stoffet tilbagekaldes eller ændres; |
| --- | --- |

J.

der henviser mere præcist til, at artikel 21 i forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at Kommissionen til enhver tid kan foretage en fornyet vurdering af godkendelsen af et aktivstof, navnlig hvis den i lyset af ny videnskabelig og teknisk viden finder indikationer for, at stoffet ikke længere opfylder godkendelseskriterierne i ovennævnte forordnings artikel 4, og til, at denne revurdering kan føre til, at godkendelsen af stoffet tilbagekaldes eller ændres;

Hormonforstyrrende egenskaber

| K. | der henviser til, at chlorotoluron i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (14) har en harmoniseret klassificering som meget giftig for vandlevende organismer og meget giftig for vandlevende organismer med langvarige virkninger, mistænkt for at forårsage kræft (Carc. 2) og mistænkt for at skade det ufødte barn (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at chlorotoluron i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (14) har en harmoniseret klassificering som meget giftig for vandlevende organismer og meget giftig for vandlevende organismer med langvarige virkninger, mistænkt for at forårsage kræft (Carc. 2) og mistænkt for at skade det ufødte barn (Repr. 2);

| L. | der henviser til, at chlorotoluron har været forbundet med hormonforstyrrende egenskaber i videnskabelige publikationer (15); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at chlorotoluron har været forbundet med hormonforstyrrende egenskaber i videnskabelige publikationer (15);

| M. | der henviser til, at chlorotoluron i 2015 blev opført på listen over stoffer, der er kandidater til substitution, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408, fordi det anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for mennesker, og fordi det opfylder kriterierne for at blive betragtet som et persistent og toksisk stof; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at chlorotoluron i 2015 blev opført på listen over stoffer, der er kandidater til substitution, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408, fordi det anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for mennesker, og fordi det opfylder kriterierne for at blive betragtet som et persistent og toksisk stof;

| N. | der henviser til, at aktivstoffer i henhold til punkt 3.6.5 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke kan godkendes, når de anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for mennesker, medmindre menneskers eksponering for det pågældende aktivstof, safener eller synergist i et plantebeskyttelsesmiddel på foreslåede realistiske anvendelsesbetingelser er ubetydelig, dvs. at produktet anvendes i lukkede systemer eller på andre betingelser, der udelukker kontakt med mennesker, og hvor restkoncentrationer af aktivstoffet, safeneren eller synergisten i fødevarer og foder ikke overskrider den standardværdi, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (16); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at aktivstoffer i henhold til punkt 3.6.5 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke kan godkendes, når de anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for mennesker, medmindre menneskers eksponering for det pågældende aktivstof, safener eller synergist i et plantebeskyttelsesmiddel på foreslåede realistiske anvendelsesbetingelser er ubetydelig, dvs. at produktet anvendes i lukkede systemer eller på andre betingelser, der udelukker kontakt med mennesker, og hvor restkoncentrationer af aktivstoffet, safeneren eller synergisten i fødevarer og foder ikke overskrider den standardværdi, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (16);

| O. | der henviser til, at det er uacceptabelt, at et stof, der sandsynligvis opfylder udelukkelseskriterierne for aktivstoffer med hormonforstyrrende egenskaber, fortsat må anvendes i Unionen, hvorved folkesundheden og miljøet bringes i fare; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er uacceptabelt, at et stof, der sandsynligvis opfylder udelukkelseskriterierne for aktivstoffer med hormonforstyrrende egenskaber, fortsat må anvendes i Unionen, hvorved folkesundheden og miljøet bringes i fare;

| P. | der henviser til, at ansøgere kan udnytte det automatiske system, der er indbygget i Kommissionens arbejdsmetoder, hvor godkendelsesperioderne for aktivstoffer straks forlænges, hvis den fornyede vurdering af risikoen ikke er afsluttet, ved forsætligt at forlænge processen for fornyet vurdering ved at indgive ufuldstændige data og ved at anmode om flere undtagelser og særlige betingelser, hvilket medfører uacceptable risici for miljøet og menneskers sundhed, da eksponeringen for det farlige stof fortsætter i denne periode; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ansøgere kan udnytte det automatiske system, der er indbygget i Kommissionens arbejdsmetoder, hvor godkendelsesperioderne for aktivstoffer straks forlænges, hvis den fornyede vurdering af risikoen ikke er afsluttet, ved forsætligt at forlænge processen for fornyet vurdering ved at indgive ufuldstændige data og ved at anmode om flere undtagelser og særlige betingelser, hvilket medfører uacceptable risici for miljøet og menneskers sundhed, da eksponeringen for det farlige stof fortsætter i denne periode;

| Q. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 (17) om plantebeskyttelsesmidler opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at »sikre, at den proceduremæssige forlængelse af godkendelsesperioden indtil procedurens afslutning, jf. artikel 17 i forordningen, ikke bliver anvendt på aktivstoffer, som er mutagene, kræftfremkaldende eller reproduktionstoksiske og derfor hører til i kategori 1A eller 1B, og heller ikke på aktivstoffer, der har hormonforstyrrende egenskaber og er skadelige for mennesker eller dyr, således som det i øjeblikket er tilfældet med stoffer såsom flumioxazin, thiacloprid, chlorotoluron og dimoxystrobin«; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 (17) om plantebeskyttelsesmidler opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at »sikre, at den proceduremæssige forlængelse af godkendelsesperioden indtil procedurens afslutning, jf. artikel 17 i forordningen, ikke bliver anvendt på aktivstoffer, som er mutagene, kræftfremkaldende eller reproduktionstoksiske og derfor hører til i kategori 1A eller 1B, og heller ikke på aktivstoffer, der har hormonforstyrrende egenskaber og er skadelige for mennesker eller dyr, således som det i øjeblikket er tilfældet med stoffer såsom flumioxazin, thiacloprid, chlorotoluron og dimoxystrobin«;

| R. | der henviser til, at Parlamentet allerede har gjort indsigelse mod den tidligere forlængelse af godkendelsesperioden for chlorotoluron i sin beslutning af 10. oktober 2019 (18); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Parlamentet allerede har gjort indsigelse mod den tidligere forlængelse af godkendelsesperioden for chlorotoluron i sin beslutning af 10. oktober 2019 (18);

| S. | der henviser til, at Kommissionen i sit svar (19) på den tidligere indsigelse mod forlængelsen af godkendelsesperioden for chlorotoluron kun henviser til den undersøgelse, der ligger til grund for konsekvensanalysen forud for vedtagelsen af Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (20), hvori chlorotoluron ikke blev identificeret som et potentielt hormonforstyrrende stof, men ikke anerkender, at denne undersøgelse ikke førte til fjernelse af chlorotoluron fra listen over stoffer, der er kandidater til substitution; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen i sit svar (19) på den tidligere indsigelse mod forlængelsen af godkendelsesperioden for chlorotoluron kun henviser til den undersøgelse, der ligger til grund for konsekvensanalysen forud for vedtagelsen af Kommissionens forordning (EU) 2018/605 (20), hvori chlorotoluron ikke blev identificeret som et potentielt hormonforstyrrende stof, men ikke anerkender, at denne undersøgelse ikke førte til fjernelse af chlorotoluron fra listen over stoffer, der er kandidater til substitution;

| T. | der henviser til, at Kommissionen efter vedtagelsen af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2100 (21) og forordning (EU) 2018/605 pålagde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) at udvikle harmoniserede retningslinjer for at sikre, at de kriterier for hormonforstyrrende stoffer, som Unionen har vedtaget, anvendes konsekvent i forbindelse med vurderingen af biocider og pesticider i Unionen; der henviser til, at denne vejledning, der omfatter nye OECD-test, blev offentliggjort i juni 2018 (22), men ikke er blevet anvendt til at vurdere chlorotolurons hormonforstyrrende egenskaber; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Kommissionen efter vedtagelsen af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2100 (21) og forordning (EU) 2018/605 pålagde Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) at udvikle harmoniserede retningslinjer for at sikre, at de kriterier for hormonforstyrrende stoffer, som Unionen har vedtaget, anvendes konsekvent i forbindelse med vurderingen af biocider og pesticider i Unionen; der henviser til, at denne vejledning, der omfatter nye OECD-test, blev offentliggjort i juni 2018 (22), men ikke er blevet anvendt til at vurdere chlorotolurons hormonforstyrrende egenskaber;

| U. | der henviser til, at der derfor ikke er blevet foretaget nogen korrekt vurdering af chlorotoluron, som kunne begrunde, at det ikke længere skulle betragtes som et hormonforstyrrende stof; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der derfor ikke er blevet foretaget nogen korrekt vurdering af chlorotoluron, som kunne begrunde, at det ikke længere skulle betragtes som et hormonforstyrrende stof;

| V. | der henviser til, at udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse for chlorotolurons vedkommende endnu ikke er blevet vurderet af EFSA; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse for chlorotolurons vedkommende endnu ikke er blevet vurderet af EFSA;

| W. | der henviser til, at der efter den forrige forlængelse i 2019 af flere aktivstoffer, herunder chlorotoluron, ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1589 kun er tre ud af de 29 stoffer, der enten er blevet fornyet eller ikke fornyet, mens godkendelsesperioden for 27 stoffer med gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 er blevet forlænget igen, mange af dem for tredje eller fjerde gang; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der efter den forrige forlængelse i 2019 af flere aktivstoffer, herunder chlorotoluron, ved gennemførelsesforordning (EU) 2019/1589 kun er tre ud af de 29 stoffer, der enten er blevet fornyet eller ikke fornyet, mens godkendelsesperioden for 27 stoffer med gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 er blevet forlænget igen, mange af dem for tredje eller fjerde gang;

| 1. | mener, at gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 udgør en tilsidesættelse af forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den opfattelse, at beslutningen om at forlænge godkendelsesperioden for chlorotoluron ikke er i overensstemmelse med sikkerhedskriterierne i forordning (EF) nr. 1107/2009, og at den hverken er baseret på dokumentation for, at dette stof kan anvendes sikkert, eller på et dokumenteret akut behov for det aktive stof chlorotoluron til fødevareproduktion i Unionen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at ophæve gennemførelsesforordning (EU) 2020/1511 og til at forelægge Udvalget et nyt udkast, der tager hensyn til de videnskabelige beviser for de skadelige egenskaber ved alle de pågældende stoffer, navnlig ved chlorotoluron; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til kun at forelægge udkast til gennemførelsesforordninger til forlængelse af godkendelsesperioder for stoffer, hvis den nyeste videnskabelige fagkundskab ikke forventes at give anledning til et forslag fra Kommissionen om ikke at forlænge godkendelsen af det pågældende aktivstof; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at trække godkendelser af stoffer tilbage, når der foreligger dokumentation for eller er begrundet tvivl om, at de pågældende stoffer ikke opfylder sikkerhedskriterierne i forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre en korrekt og rettidig revurdering af godkendelserne af de aktivstoffer, for hvilke de er rapporterende medlemsstater, og til at sikre, at de nuværende forsinkelser løses effektivt så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 344 af 19.10.2020, s. 18.

(2)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUT L 67 af 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 183.

(6)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 om forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, beta-cyfluthrin, bifenox, chlorotoluron, clofentezine, clomazone, cypermethrin, daminozide, deltamethrin, dicamba, difenoconazole, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazate, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, pyriproxyfen, thiophanate-methyl, triflusulfuron og tritosulfuron (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0027).

(7)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

(8)  Kommissionens direktiv 2005/53/EF af 16. september 2005 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage chlorothalonil, chlorotoluron, cypermethrin, daminozid og thiophanat-methyl som aktive stoffer (EUT L 241 af 17.9.2005, s. 51).

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 533/2013 af 10. juni 2013 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår udvidelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 1-methylcyclopropen, chlorothalonil, chlorotoluron, cypermethrin, daminozid, forchlorfenuron, indoxacarb, thiophanat-methyl og tribenuron (EUT L 159 af 11.6.2013, s. 9).

(11)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1511 af 30. august 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 1-methylcyclopropen, beta-cyfluthrin, chlorothalonil, chlorotoluron, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dimethenamid-p, flufenacet, flurtamon, forchlorfenuron, fosthiazat, indoxacarb, iprodion, MCPA, MCPB, silthiofam, thiophanat-methyl og tribenuron (EUT L 224 af 31.8.2017, s. 115).

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1262 af 20. september 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 1-methylcyclopropen, beta-cyfluthrin, chlorothalonil, chlorotoluron, clomazon, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dimethenamid-p, diuron, fludioxonil, flufenacet, flurtamon, fosthiazat, indoxacarb, MCPA, MCPB, prosulfocarb, thiophanat-methyl og tribenuron (EUT L 238 af 21.9.2018, s. 62).

(13)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1589 af 26. september 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, beta-cyfluthrin, bifenox, chlorotoluron, clofentezin, clomazon, cypermethrin, daminozid, deltamethrin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, pyriproxyfen, thiophanat-methyl, triflusulfuron og tritosulfuron (EUT L 248 af 27.9.2019, s. 24).

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(15)  Se bl.a.: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., »Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse«, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

(17)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 183.

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0027.

(19)  Kommissionens opfølgning på Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 om forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne amidosulfuron, beta-cyfluthrin, bifenox, chlorotoluron, clofentezine, clomazone, cypermethrin, daminozide, deltamethrin, dicamba, difenoconazole, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fosthiazate, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, pyriproxyfen, thiophanate-methyl, triflusulfuron og tritosulfuron SP(2019)669 https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en

(20)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).

(21)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2100 af 4. september 2017 om videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 301 af 17.11.2017, s. 1).

(22)  EFSA's og ECHA's Retningslinjer for identifikation af hormonforstyrrende stoffer i forbindelse med forordning (EU) nr. 528/2012 og (EF) nr. 1107/2009. EFSA Journal 2018; 16(6):5311., http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/92

---

P9_TA(2020)0326

Carbendazim til anvendelse i biocidholdige produkter

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om godkendelse af carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10 (D069099/01 — 2020/2852(RSP))

(2021/C 425/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om godkendelse af carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10 (D069099/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om godkendelse af carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10 (D069099/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (2), særlig artikel 89, stk. 1, tredje afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (2), særlig artikel 89, stk. 1, tredje afsnit,

| — | der henviser til artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at formålet med udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning er at godkende carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 (konserveringsmidler til overfladefilm) og produkttype 10 (midler til beskyttelse af byggematerialer); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning er at godkende carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 (konserveringsmidler til overfladefilm) og produkttype 10 (midler til beskyttelse af byggematerialer);

| B. | der henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til en ambition om nulforurening for at opnå et giftfrit miljø og bidrage til at beskytte borgerne og miljøet bedre mod farlige kemikalier og tilskynde til innovation med henblik på udvikling af sikre og bæredygtige alternativer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til en ambition om nulforurening for at opnå et giftfrit miljø og bidrage til at beskytte borgerne og miljøet bedre mod farlige kemikalier og tilskynde til innovation med henblik på udvikling af sikre og bæredygtige alternativer;

| C. | der henviser til, at vurderingsrapporterne og den rapporterende medlemsstats konklusioner vedrørende carbendazim blev forelagt Kommissionen den 2. august 2013; der henviser til, at det kan udledes af artikel 90, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012, at stoffer, for hvilke medlemsstaternes vurdering er afsluttet pr. 1. september 2013, bør vurderes i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 98/8/EF; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vurderingsrapporterne og den rapporterende medlemsstats konklusioner vedrørende carbendazim blev forelagt Kommissionen den 2. august 2013; der henviser til, at det kan udledes af artikel 90, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012, at stoffer, for hvilke medlemsstaternes vurdering er afsluttet pr. 1. september 2013, bør vurderes i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 98/8/EF;

| D. | der henviser til, at carbendazims farlige egenskaber allerede var kendt i 2013, da vurderingsrapporterne blev forelagt af den rapporterende medlemsstat; der henviser til, at der er gået syv år mellem forelæggelsen af vurderingsrapporterne og udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at carbendazims farlige egenskaber allerede var kendt i 2013, da vurderingsrapporterne blev forelagt af den rapporterende medlemsstat; der henviser til, at der er gået syv år mellem forelæggelsen af vurderingsrapporterne og udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning;

Juridiske argumenter

Uacceptabel risiko for miljøet

| E. | der henviser til, at en godkendelse af carbendazim til anvendelse i produkttype 7 og 10 kan medføre uacceptable risici for miljøet og menneskers sundhed i strid med direktiv 98/8/EF; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en godkendelse af carbendazim til anvendelse i produkttype 7 og 10 kan medføre uacceptable risici for miljøet og menneskers sundhed i strid med direktiv 98/8/EF;

| F. | der henviser til, at carbendazim opfylder kriterierne for klassificering som mutagent i kategori 1B og reproduktionstoksisk i kategori 1B i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (4) og to af kriterierne for klassificering som persistent, bioakkumulerende og toksisk (PBT) (P og T); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at carbendazim opfylder kriterierne for klassificering som mutagent i kategori 1B og reproduktionstoksisk i kategori 1B i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (4) og to af kriterierne for klassificering som persistent, bioakkumulerende og toksisk (PBT) (P og T);

| G. | der henviser til, at der også er blevet givet udtryk for bekymring i flere studier vedrørende carbendazims potentiale for hormonforstyrrende virkninger (5); der henviser til, at der ifølge udtalelser fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om carbendazim for alle produkttyper 7, 9 og 10 (6) ikke kunne drages nogen konklusion angående de hormonforstyrrende egenskaber; der henviser til, at det er meget bekymrende, at Kommissionen fortsætter med at se bort fra forsigtighedsprincippet ved at foreslå godkendelse af aktivstoffer, fordi vurderingerne af deres hormonforstyrrende egenskaber baseret på de tilgængelige data ikke har givet noget entydigt resultat; der henviser til, at det forhold, at man ikke kan konkludere, at et stof har hormonforstyrrende egenskaber, fordi der kun foreligger begrænsede data, ikke er det samme som at konkludere, at det pågældende stof ikke har nogen hormonforstyrrende egenskaber; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der også er blevet givet udtryk for bekymring i flere studier vedrørende carbendazims potentiale for hormonforstyrrende virkninger (5); der henviser til, at der ifølge udtalelser fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om carbendazim for alle produkttyper 7, 9 og 10 (6) ikke kunne drages nogen konklusion angående de hormonforstyrrende egenskaber; der henviser til, at det er meget bekymrende, at Kommissionen fortsætter med at se bort fra forsigtighedsprincippet ved at foreslå godkendelse af aktivstoffer, fordi vurderingerne af deres hormonforstyrrende egenskaber baseret på de tilgængelige data ikke har givet noget entydigt resultat; der henviser til, at det forhold, at man ikke kan konkludere, at et stof har hormonforstyrrende egenskaber, fordi der kun foreligger begrænsede data, ikke er det samme som at konkludere, at det pågældende stof ikke har nogen hormonforstyrrende egenskaber;

| H. | der henviser til, at selv om vurderingsrapporterne vedrørende carbendazim blev forelagt før den 1. september 2013 — hvilket betyder, at »selv om carbendazim opfylder artikel 5, stk. 1, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 528/2012, er artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012 ikke relevant for godkendelsesbeslutningen« (7) — er det forhold at carbendazim har kendte farlige egenskaber, der giver anledning til meget stor bekymring, stadig yderst relevant, og der blev ikke taget tilstrækkeligt hensyn hertil ved gennemførelsen af direktiv 98/8/EF i betragtning af dettes artikel 10 sammenholdt med artikel 5, stk. 1, litra b); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at selv om vurderingsrapporterne vedrørende carbendazim blev forelagt før den 1. september 2013 — hvilket betyder, at »selv om carbendazim opfylder artikel 5, stk. 1, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 528/2012, er artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012 ikke relevant for godkendelsesbeslutningen« (7) — er det forhold at carbendazim har kendte farlige egenskaber, der giver anledning til meget stor bekymring, stadig yderst relevant, og der blev ikke taget tilstrækkeligt hensyn hertil ved gennemførelsen af direktiv 98/8/EF i betragtning af dettes artikel 10 sammenholdt med artikel 5, stk. 1, litra b);

| I. | der henviser til, at anvendelsen af carbendazim i produkttype 7 og 10 til behandling af udendørs malinger til facader for at undgå svampe- og algevækst indebærer en høj risiko for vandforurening som følge af afstrømning af de pågældende biocider fra bygningers facader, hver gang det regner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at anvendelsen af carbendazim i produkttype 7 og 10 til behandling af udendørs malinger til facader for at undgå svampe- og algevækst indebærer en høj risiko for vandforurening som følge af afstrømning af de pågældende biocider fra bygningers facader, hver gang det regner;

| J. | der henviser til, at det i et studie (8) er blevet konkluderet, at der i Tyskland blev fundet carbendazim i over 90 % af prøverne fra regnvandsklaringsbassiner og i over 50 % af prøverne fra overløbsbassiner, hvorfra ubehandlet regnvand bliver ledt ud i vandområder eller siver ned i grundvandet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i et studie (8) er blevet konkluderet, at der i Tyskland blev fundet carbendazim i over 90 % af prøverne fra regnvandsklaringsbassiner og i over 50 % af prøverne fra overløbsbassiner, hvorfra ubehandlet regnvand bliver ledt ud i vandområder eller siver ned i grundvandet;

| K. | der henviser til, at det i udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter vedrørende produkttype 9 (beskyttelsesmidler til fibermaterialer, læder, gummi og polymeriserede materialer) blev konkluderet, at carbendazim netop ikke blev godkendt, fordi udvaskning af carbendazim fra behandlede overflader med regnvand medfører uacceptable risici i overfladevand og sedimenter, og at der ikke findes nogen passende risikostyringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter vedrørende produkttype 9 (beskyttelsesmidler til fibermaterialer, læder, gummi og polymeriserede materialer) blev konkluderet, at carbendazim netop ikke blev godkendt, fordi udvaskning af carbendazim fra behandlede overflader med regnvand medfører uacceptable risici i overfladevand og sedimenter, og at der ikke findes nogen passende risikostyringsforanstaltninger;

| L. | der henviser til, at det i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter vedrørende produkttype 7 og 10 blev konkluderet, at udendørs anvendelser af carbendazim, herunder malinger (produkttype 7) og gips (produkttype 10), indebærer en uacceptabel risiko i overfladevand og sedimenter, da der ikke findes nogen passende risikobegrænsende foranstaltninger til at undgå udslip i kloaksystemet i løbet af de behandlede artiklers brugslevetid (fem år for produkttype 7 og 25 år for produkttype 10); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter vedrørende produkttype 7 og 10 blev konkluderet, at udendørs anvendelser af carbendazim, herunder malinger (produkttype 7) og gips (produkttype 10), indebærer en uacceptabel risiko i overfladevand og sedimenter, da der ikke findes nogen passende risikobegrænsende foranstaltninger til at undgå udslip i kloaksystemet i løbet af de behandlede artiklers brugslevetid (fem år for produkttype 7 og 25 år for produkttype 10);

| M. | der henviser til, at en godkendelse af carbendazim til anvendelse i produkttype 7 og 10, selv for en kort periode på tre år, derfor vil føre til direkte udledning af carbendazim i miljøet gennem regnvand i en periode på op til 25 år; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en godkendelse af carbendazim til anvendelse i produkttype 7 og 10, selv for en kort periode på tre år, derfor vil føre til direkte udledning af carbendazim i miljøet gennem regnvand i en periode på op til 25 år;

| N. | der henviser til, at Sverige i sin mindretalsudtalelse til Udvalget for Biocidholdige Produkter anførte, at udvaskningen i løbet af brugslevetiden for de anvendte produkter og behandlede artikler (f.eks. malinger og gips) for alle udendørs anvendelser indebærer uacceptable risici for miljøet, og at denne risiko ikke kan begrænses ifølge vurderingsrapporten; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Sverige i sin mindretalsudtalelse til Udvalget for Biocidholdige Produkter anførte, at udvaskningen i løbet af brugslevetiden for de anvendte produkter og behandlede artikler (f.eks. malinger og gips) for alle udendørs anvendelser indebærer uacceptable risici for miljøet, og at denne risiko ikke kan begrænses ifølge vurderingsrapporten;

| O. | der henviser til, at den omstændighed at det i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter konkluderes, at anvendelse af carbendazim i produkttype 7, 9 og 10 indebærer de samme uacceptable risici, burde have ført til en beslutning om ikke at godkende carbendazim for alle disse udendørs anvendelser og ikke kun for produkttype 9; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den omstændighed at det i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter konkluderes, at anvendelse af carbendazim i produkttype 7, 9 og 10 indebærer de samme uacceptable risici, burde have ført til en beslutning om ikke at godkende carbendazim for alle disse udendørs anvendelser og ikke kun for produkttype 9;

| P. | der henviser til, at indendørs anvendelser af carbendazim også kan indebære uacceptable risici, fordi nogle studier (9) har givet anledning til bekymring for, at forekomsten af carbendazim i overfladevand hovedsagelig kommer fra udledning af behandlet husholdnings- og industrispildevand, til trods for konklusionen i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om, at risiciene for miljøet ved indendørs anvendelser af carbendazim er acceptable; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at indendørs anvendelser af carbendazim også kan indebære uacceptable risici, fordi nogle studier (9) har givet anledning til bekymring for, at forekomsten af carbendazim i overfladevand hovedsagelig kommer fra udledning af behandlet husholdnings- og industrispildevand, til trods for konklusionen i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om, at risiciene for miljøet ved indendørs anvendelser af carbendazim er acceptable;

Godkendelsesbetingelser, der ikke begrænser risiciene

| Q. | der henviser til, at carbendazim i betragtning af de risici for miljøet, der er konstateret for de vurderede anvendelser, i henhold til udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning kan godkendes, forudsat at visse specifikationer og betingelser vedrørende dets anvendelse er opfyldt, navnlig at man ved produktvurderingen skal »være særlig opmærksom« på overfladevand, sediment, jord og grundvand for produkter, der anvendes i malinger eller gips, som er beregnet til at blive anvendt udendørs; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at carbendazim i betragtning af de risici for miljøet, der er konstateret for de vurderede anvendelser, i henhold til udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning kan godkendes, forudsat at visse specifikationer og betingelser vedrørende dets anvendelse er opfyldt, navnlig at man ved produktvurderingen skal »være særlig opmærksom« på overfladevand, sediment, jord og grundvand for produkter, der anvendes i malinger eller gips, som er beregnet til at blive anvendt udendørs;

| R. | der henviser til, at det i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter vedrørende produkttype 7 og 10 både påpeges, at der er uacceptable risici i overfladevand og sedimenter, og anføres, at der ikke findes nogen passende risikostyringsforanstaltninger til at undgå udslip i kloaksystemet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter vedrørende produkttype 7 og 10 både påpeges, at der er uacceptable risici i overfladevand og sedimenter, og anføres, at der ikke findes nogen passende risikostyringsforanstaltninger til at undgå udslip i kloaksystemet;

| S. | der henviser til, at Kommissionens krav om »specifikationer og betingelser« knyttet til godkendelsen er yderst vagt og ikke er tilstrækkeligt til at fjerne bekymringerne om uacceptable risici; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning ikke pålægger medlemsstaterne at foreskrive passende risikobegrænsende foranstaltninger, men blot at være opmærksomme på risici; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning ikke tager hensyn til, at det i dokumentationen blev konkluderet, at der ikke findes nogen passende risikostyringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionens krav om »specifikationer og betingelser« knyttet til godkendelsen er yderst vagt og ikke er tilstrækkeligt til at fjerne bekymringerne om uacceptable risici; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning ikke pålægger medlemsstaterne at foreskrive passende risikobegrænsende foranstaltninger, men blot at være opmærksomme på risici; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning ikke tager hensyn til, at det i dokumentationen blev konkluderet, at der ikke findes nogen passende risikostyringsforanstaltninger;

Sammenhæng mellem risikostyringsbeslutningen og den påberåbte videnskabelige dokumentation

| T. | der henviser til, at Kommissionens beslutning, når den vedtager en risikostyringsforanstaltning, skal være i overensstemmelse med den påberåbte videnskabelige dokumentation, hvilket også er blevet bekræftet af EU-Domstolen (»Domstolen«); der henviser til, at Kommissionen kan fravige en videnskabelig udtalelse afgivet under beslutningsprocessen, men at den i så fald er forpligtet til at give en nærmere begrundelse for sin vurdering, der er på et videnskabeligt niveau, der svarer til niveauet for udtalelsen; der henviser til, at den i sin begrundelse skal angive årsagen til, at den fraviger udtalelsen (10); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Kommissionens beslutning, når den vedtager en risikostyringsforanstaltning, skal være i overensstemmelse med den påberåbte videnskabelige dokumentation, hvilket også er blevet bekræftet af EU-Domstolen (»Domstolen«); der henviser til, at Kommissionen kan fravige en videnskabelig udtalelse afgivet under beslutningsprocessen, men at den i så fald er forpligtet til at give en nærmere begrundelse for sin vurdering, der er på et videnskabeligt niveau, der svarer til niveauet for udtalelsen; der henviser til, at den i sin begrundelse skal angive årsagen til, at den fraviger udtalelsen (10);

| U. | der henviser til, at beslutningen om at godkende carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10 i betydelig grad strider mod konklusionen i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om, at udendørs anvendelser af carbendazim i malinger (produkttype 7) og gips (produkttype 10) indebærer uacceptable risici i overfladevand og sedimenter i betragtning af artikel 10 i direktiv 98/8/EF sammenholdt med artikel 5, stk. 1, litra b); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at beslutningen om at godkende carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10 i betydelig grad strider mod konklusionen i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om, at udendørs anvendelser af carbendazim i malinger (produkttype 7) og gips (produkttype 10) indebærer uacceptable risici i overfladevand og sedimenter i betragtning af artikel 10 i direktiv 98/8/EF sammenholdt med artikel 5, stk. 1, litra b);

| V. | der henviser til, at de grunde til at fravige konklusionen i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter, som Kommissionen anfører i sit udkast til gennemførelsesforordning, er begrænset til argumenterne om, at en fuldstændig godkendelse af biocidholdige produkter kræver et yderligere skridt på medlemsstatsplan, og at revisionen i henhold til forordning (EU) nr. 528/2012 vil blive foretaget snart; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de grunde til at fravige konklusionen i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter, som Kommissionen anfører i sit udkast til gennemførelsesforordning, er begrænset til argumenterne om, at en fuldstændig godkendelse af biocidholdige produkter kræver et yderligere skridt på medlemsstatsplan, og at revisionen i henhold til forordning (EU) nr. 528/2012 vil blive foretaget snart;

| W. | der henviser til, at de pågældende grunde ikke forklarer, hvorfor Kommissionen fandt, at carbendazim ikke udgør en uacceptabel risiko for anvendelser i produkttype 7 og 10 i henhold til direktiv 98/8/EF, navnlig i betragtning af at anvendelsen af det samme aktivstof i produkttype 9 blev anset for at indebære en uacceptabel risiko, hvilket førte til beslutningen om ikke at give en godkendelse for denne produkttype; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at de pågældende grunde ikke forklarer, hvorfor Kommissionen fandt, at carbendazim ikke udgør en uacceptabel risiko for anvendelser i produkttype 7 og 10 i henhold til direktiv 98/8/EF, navnlig i betragtning af at anvendelsen af det samme aktivstof i produkttype 9 blev anset for at indebære en uacceptabel risiko, hvilket førte til beslutningen om ikke at give en godkendelse for denne produkttype;

| X. | der henviser til, at en begrundelse for at fravige konklusionerne i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter ikke blot er nødvendig for Domstolens kontrol, men også mere specifikt for, at Parlamentet kan udøve sin kontrolbeføjelse på korrekt vis; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at en begrundelse for at fravige konklusionerne i udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter ikke blot er nødvendig for Domstolens kontrol, men også mere specifikt for, at Parlamentet kan udøve sin kontrolbeføjelse på korrekt vis;

Overvejelse af tilgængelige alternativer

| Y. | der henviser til, at carbendazim ifølge udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter for produkttype 7 er beregnet til at blive anvendt som fungicid i biocidholdige konserveringsmidler til overfladefilm, der anvendes på eller indgår i slutprodukter som malinger; der henviser til, at carbendazim ifølge udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter for produkttype 10 er beregnet til at blive anvendt som fungicid i beskyttelsesmidler til byggematerialer, der anvendes på eller indgår i slutprodukter som gips; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at carbendazim ifølge udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter for produkttype 7 er beregnet til at blive anvendt som fungicid i biocidholdige konserveringsmidler til overfladefilm, der anvendes på eller indgår i slutprodukter som malinger; der henviser til, at carbendazim ifølge udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter for produkttype 10 er beregnet til at blive anvendt som fungicid i beskyttelsesmidler til byggematerialer, der anvendes på eller indgår i slutprodukter som gips;

| Z. | der henviser til, at Kommissionen konkluderede, at der ikke findes nogen egnede alternativer til carbendazim, alene på grundlag af elleve ikke-fortrolige bidrag fra tredjeparter, som alle er virksomheder eller industrisammenslutninger, helt tilbage fra 2014; der henviser til, at hvis der foreligger andre oplysninger til støtte for Kommissionens beslutning, bør de stilles til rådighed for Parlamentet, så det kan udøve sin kontrolbeføjelse fuldt ud; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionen konkluderede, at der ikke findes nogen egnede alternativer til carbendazim, alene på grundlag af elleve ikke-fortrolige bidrag fra tredjeparter, som alle er virksomheder eller industrisammenslutninger, helt tilbage fra 2014; der henviser til, at hvis der foreligger andre oplysninger til støtte for Kommissionens beslutning, bør de stilles til rådighed for Parlamentet, så det kan udøve sin kontrolbeføjelse fuldt ud;

| AA. | der henviser til, at de fleste bidrag ifølge udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter ikke skelner mellem anvendelserne af carbendazim i produkttype 7, 9 og 10 og dermed ikke gør det muligt for Kommissionen at foretage en korrekt vurdering af tilgængeligheden af alternativer til hver af de forskellige produkttyper og anvendelser; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at de fleste bidrag ifølge udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter ikke skelner mellem anvendelserne af carbendazim i produkttype 7, 9 og 10 og dermed ikke gør det muligt for Kommissionen at foretage en korrekt vurdering af tilgængeligheden af alternativer til hver af de forskellige produkttyper og anvendelser;

| AB. | der henviser til, at oplysningerne i bidragene langt fra er tilstrækkeligt detaljerede og ajourførte til, at det kan konkluderes, at der ikke findes egnede alternativer til carbendazim til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at oplysningerne i bidragene langt fra er tilstrækkeligt detaljerede og ajourførte til, at det kan konkluderes, at der ikke findes egnede alternativer til carbendazim til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10;

| AC. | der henviser til, at bidragyderne særligt for så vidt angår produkttype 7 tilkendegav, at det er teknisk muligt at erstatte carbendazim i malinger, men at de anså det for at være for tidskrævende og for dyrt; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at bidragyderne særligt for så vidt angår produkttype 7 tilkendegav, at det er teknisk muligt at erstatte carbendazim i malinger, men at de anså det for at være for tidskrævende og for dyrt;

| AD. | der henviser til, at bidragyderne særligt for så vidt angår produkttype 10 tilkendegav, at det er teknisk muligt at erstatte carbendazim i malinger, men at de anså det for at være for tidskrævende og for dyrt; der henviser til, at det fremgår af udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter, at de oplysninger, der er tilgængelige for udvalget, på grund af det meget lave antal godkendte aktivstoffer for den pågældende produkttype på nuværende tidspunkt ikke er tilstrækkelige til at afgøre, om der findes andre aktivstoffer, der kan udgøre et alternativ til anvendelsen af carbendazim som konserveringsmiddel i gips, der er kendetegnet ved en høj pH-værdi; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at bidragyderne særligt for så vidt angår produkttype 10 tilkendegav, at det er teknisk muligt at erstatte carbendazim i malinger, men at de anså det for at være for tidskrævende og for dyrt; der henviser til, at det fremgår af udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter, at de oplysninger, der er tilgængelige for udvalget, på grund af det meget lave antal godkendte aktivstoffer for den pågældende produkttype på nuværende tidspunkt ikke er tilstrækkelige til at afgøre, om der findes andre aktivstoffer, der kan udgøre et alternativ til anvendelsen af carbendazim som konserveringsmiddel i gips, der er kendetegnet ved en høj pH-værdi;

| AE. | der henviser til, at de fleste af de bidrag, der blev indsendt til Kommissionen i 2014, konkluderede, at det var muligt at finde alternativer til carbendazim for produkttype 7 og 10, om end ikke uden vanskeligheder; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at de fleste af de bidrag, der blev indsendt til Kommissionen i 2014, konkluderede, at det var muligt at finde alternativer til carbendazim for produkttype 7 og 10, om end ikke uden vanskeligheder;

| AF. | der henviser til, at ansøgerne har haft syv år til at undersøge potentielle alternativer til carbendazim, hvis skadelige egenskaber er velkendte; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at ansøgerne har haft syv år til at undersøge potentielle alternativer til carbendazim, hvis skadelige egenskaber er velkendte;

| AG. | der henviser til, at Kommissionen derfor ikke har overholdt sin forpligtelse til at overveje tilgængeligheden af egnede alternative stoffer i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5, i direktiv 98/8/EF; der henviser til, at der ikke er givet nogen forklaring med henblik på at præcisere, på hvilket grundlag Kommissionen konkluderede, at der ikke fandtes egnede og tilstrækkelige alternative stoffer; der henviser til, at sådanne nærmere oplysninger er af stor betydning for resultatet af den omhandlede godkendelse i betragtning af stoffets toksikologiske profil; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Kommissionen derfor ikke har overholdt sin forpligtelse til at overveje tilgængeligheden af egnede alternative stoffer i overensstemmelse med artikel 10, stk. 5, i direktiv 98/8/EF; der henviser til, at der ikke er givet nogen forklaring med henblik på at præcisere, på hvilket grundlag Kommissionen konkluderede, at der ikke fandtes egnede og tilstrækkelige alternative stoffer; der henviser til, at sådanne nærmere oplysninger er af stor betydning for resultatet af den omhandlede godkendelse i betragtning af stoffets toksikologiske profil;

| AH. | der henviser til, at der ikke blev givet godkendelse til anvendelser af carbendazim i produkttype 9; der henviser til, at ingen af de modtagne oplysninger, som er nævnt i udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter, var specifikke for produkttype 9; der henviser til, at der i bidragene fra tredjeparter blev givet udtryk for de samme bekymringer for produkttype 9 som for produkttype 7 og 10 angående det begrænsede antal tilgængelige alternativer samt den tid og de udgifter, som er nødvendige for at udvikle et alternativ, der er lige så effektivt som carbendazim; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at der ikke blev givet godkendelse til anvendelser af carbendazim i produkttype 9; der henviser til, at ingen af de modtagne oplysninger, som er nævnt i udtalelsen fra Udvalget for Biocidholdige Produkter, var specifikke for produkttype 9; der henviser til, at der i bidragene fra tredjeparter blev givet udtryk for de samme bekymringer for produkttype 9 som for produkttype 7 og 10 angående det begrænsede antal tilgængelige alternativer samt den tid og de udgifter, som er nødvendige for at udvikle et alternativ, der er lige så effektivt som carbendazim;

| AI. | der henviser til, at bidragyderne ifølge udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige for både produkttype 7 og 10 har påpeget, at det er vanskeligt at vurdere tilgængeligheden af alternativer, eftersom mange af dem stadig skal vurderes i henhold til forordning (EU) nr. 528/2012; der henviser til, at det er uacceptabelt, at forsinkelsen med gennemførelsen af vurderingsprogrammet skulle tjene som begrundelse for at hindre beskyttelsen af menneskers sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at bidragyderne ifølge udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige for både produkttype 7 og 10 har påpeget, at det er vanskeligt at vurdere tilgængeligheden af alternativer, eftersom mange af dem stadig skal vurderes i henhold til forordning (EU) nr. 528/2012; der henviser til, at det er uacceptabelt, at forsinkelsen med gennemførelsen af vurderingsprogrammet skulle tjene som begrundelse for at hindre beskyttelsen af menneskers sundhed og miljøet;

Politiske argumenter

| AJ. | der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen beslutter at udsætte afvisningen af godkendelse af stoffer, der udgør en uacceptabel risiko for menneskers sundhed og miljøet, alene med den begrundelse at forordning (EU) nr. 528/2012 vil bidrage til at gøre en sådan afvisning af godkendelse mere systematisk gennem fremtidige vurderinger; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen beslutter at udsætte afvisningen af godkendelse af stoffer, der udgør en uacceptabel risiko for menneskers sundhed og miljøet, alene med den begrundelse at forordning (EU) nr. 528/2012 vil bidrage til at gøre en sådan afvisning af godkendelse mere systematisk gennem fremtidige vurderinger;

| AK. | der henviser til, at det i udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning fastsættes, at medlemsstaternes kompetente myndigheder i henhold til punkt 10 i bilag VI til forordning (EU) nr. 528/2012 bør vurdere, om betingelserne i artikel 5, stk. 2, i nævnte forordning kan opfyldes på deres område, med henblik på at afgøre, om et biocidholdigt produkt, der indeholder carbendazim, kan godkendes; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at det i udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning fastsættes, at medlemsstaternes kompetente myndigheder i henhold til punkt 10 i bilag VI til forordning (EU) nr. 528/2012 bør vurdere, om betingelserne i artikel 5, stk. 2, i nævnte forordning kan opfyldes på deres område, med henblik på at afgøre, om et biocidholdigt produkt, der indeholder carbendazim, kan godkendes;

| AL. | der henviser til, at Kommissionen ikke bør uddelegere ansvaret for at afvise markedsføring af biocidholdige produkter, der indeholder carbendazim, til medlemsstaterne med den begrundelse, at de oplysninger, der blev modtaget under den offentlige høring med hensyn til potentielle kandidater til substitution, er af ringe kvalitet; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at Kommissionen ikke bør uddelegere ansvaret for at afvise markedsføring af biocidholdige produkter, der indeholder carbendazim, til medlemsstaterne med den begrundelse, at de oplysninger, der blev modtaget under den offentlige høring med hensyn til potentielle kandidater til substitution, er af ringe kvalitet;

| AM. | der henviser til, at der som foreslået af Kommissionen kun kræves en mærkning med begrænsede oplysninger på behandlede artikler, og at denne mærkning ikke vil blive underkastet en forskriftskontrol, før artiklen bliver bragt i omsætning og handlet mellem medlemsstaterne; der henviser til, at eftersom der ikke kræves en godkendelse af produktet, vil der ikke blive foretaget nogen vurdering af, om produktets effektivitet stemmer overens med påstandene på etiketten; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at der som foreslået af Kommissionen kun kræves en mærkning med begrænsede oplysninger på behandlede artikler, og at denne mærkning ikke vil blive underkastet en forskriftskontrol, før artiklen bliver bragt i omsætning og handlet mellem medlemsstaterne; der henviser til, at eftersom der ikke kræves en godkendelse af produktet, vil der ikke blive foretaget nogen vurdering af, om produktets effektivitet stemmer overens med påstandene på etiketten;

| AN. | der henviser til, at denne situation ikke giver et tilstrækkeligt højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet og heller ikke skaber lige vilkår for virksomheder i og uden for Unionen; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at denne situation ikke giver et tilstrækkeligt højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet og heller ikke skaber lige vilkår for virksomheder i og uden for Unionen;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med formålet og indholdet i direktiv 98/8/EF eller forordning (EU) nr. 528/2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener i betragtning af






  a. | carbendazims farlige egenskaber, |
| --- | --- | --- |

2.

a.

carbendazims farlige egenskaber,

| b. | dets skæbne i miljøet og den i dokumentationen anførte mangel på risikostyringsforanstaltninger, |
| --- | --- |

b.

dets skæbne i miljøet og den i dokumentationen anførte mangel på risikostyringsforanstaltninger,

| c. | manglen på data, der giver grundlag for på afgørende vis at konkludere, at der ikke findes egnede alternativer, |
| --- | --- |

c.

manglen på data, der giver grundlag for på afgørende vis at konkludere, at der ikke findes egnede alternativer,

| d. | den periode på syv år, der er forløbet siden forelæggelsen af vurderingsrapporterne, og |
| --- | --- |

d.

den periode på syv år, der er forløbet siden forelæggelsen af vurderingsrapporterne, og

| e. | den manglende sammenhæng mellem Kommissionens beslutninger om anvendelserne af carbendazim i produkttype 7, 9 og 10,
  at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning om godkendelse af carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10, selv for en kort periode på tre år, ikke står i et rimeligt forhold til de uacceptable risici, som det udgør for menneskers sundhed og miljøet, og burde have fået Kommissionen til at konkludere, at der foreligger uacceptable risici, da anvendelsen af carbendazim i et produkt stadig giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

e.

den manglende sammenhæng mellem Kommissionens beslutninger om anvendelserne af carbendazim i produkttype 7, 9 og 10,

at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning om godkendelse af carbendazim som et eksisterende aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10, selv for en kort periode på tre år, ikke står i et rimeligt forhold til de uacceptable risici, som det udgør for menneskers sundhed og miljøet, og burde have fået Kommissionen til at konkludere, at der foreligger uacceptable risici, da anvendelsen af carbendazim i et produkt stadig giver anledning til bekymring;

| 3. | mener, at de oplysninger, som Kommissionen har givet i sit udkast til gennemførelsesforordning, er utilstrækkelige til, at Parlamentet kan udøve sin kontrolbeføjelse på korrekt vis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at trække sit udkast til gennemførelsesforordning tilbage og forelægge udvalget et nyt udkast med forslag om ikke at godkende carbendazim som et aktivstof til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 7 og 10; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager, at selv om vurderingsrapporterne blev forelagt før den 1. september 2013, indebærer en godkendelse af et stof, der er klassificeret som mutagent 1B, reproduktionstoksisk 1B og med potentielle hormonforstyrrende egenskaber, uacceptable risici for menneskers sundhed i forbindelse med anvendelser som de her omhandlede; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

(2)  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

(3)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(5)  Morinaga, H. et al., »A Benzimidazole Fungicide, Benomyl, and Its Metabolite, Carbendazim, Induce Aromatase Activity in a Human Ovarian Granulose-Like Tumor Cell Line (KGN)«, Endocrinology 2004, 145(4):1860–1869; Kim, D-J. et al., »Benomyl induction of brain aromatase and toxic effects in the zebrafish embryo«, Journal of Applied Toxicology 2009, 29:289–294; Goldman, J.M. et al., »Effects of the benomyl metabolite, carbendazim, on the hypothalamic-pituitary reproductive axis in the male rat«, Toxicology 1989, 57(2): 173-182; Jiang, J. et al, »Carbendazim has the potential to induce oxidative stress, apoptosis, immunotoxicity and endocrine disruption during zebrafish larvae development«, Toxicology in Vitro 2015, 29(7):1473-1481; Singh, S., Singh, N., Kumar, V. et al., »Toxicity, monitoring and biodegradation of the fungicide carbendazim«, Environmental Chemistry Letters 2016, 14: 317–329; Jin, C., Zeng, Z., Wang, C., Luo, T., Wang, S., Zhou, J., Ni, Y., Fu, Z., Jin, Y., »Insights into a Possible Mechanism Underlying the Connection of Carbendazim-Induced Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis in Mice«, Toxicological Sciences 2018, 166(2): 382-393; Durand, P., Martin, G., Blondet, A., Gilleron, J., Carette, D., Janczarski, S., Christin, E., Pointis, G., Perrard, M.H., »Effects of low doses of carbendazim or iprodione either separately or in mixture on the pubertal rat seminiferous epithelium: An ex vivo study«, Toxicology In Vitro 2017, 45(3):366-373; Jin, Y., Zeng, Z., Wu, Y., Zhang, S., Fu, Z., »Oral Exposure of Mice to Carbendazim Induces Hepatic Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis«, Toxicological Sciences 2015, 147(1):116-26; Rama, E.M., Bortolan, S., Vieira, M.L., Gerardin, D.C., Moreira, E.G., »Reproductive and possible hormonal effects of carbendazim«, Regulatory Toxicology and Pharmacology 2014, 69(3):476-486.

(6)  Udtalelse af 10. december 2019 fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om ansøgningen om godkendelse af aktivstoffet carbendazim, produkttype 7; udtalelse af 27. februar 2019 fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om ansøgningen om godkendelse af aktivstoffet carbendazim, produkttype 9; udtalelse af 10. december 2019 fra Udvalget for Biocidholdige Produkter om ansøgningen om godkendelse af aktivstoffet carbendazim, produkttype10; https://echa.europa.eu/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval?diss=true&search_criteria_ecnumber=234-232-0&search_criteria_casnumber=10605-21-7&search_criteria_name=Carbendazim

(7)  Udtalelserne fra Udvalget for Biocidholdige Produkter vedrørende produkttype 7 og 10, s. 14.

(8)  https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/479/publikationen/texte_169-2020_belastung_der_umwelt_mit_bioziden_realistischer_erfassen_-_schwerpunkt_eintraege_ueber_klaeranlagen.pdf

(9)  Merel, S., Benzing, S., Gleiser, C., Di Napoli-Davis, G., Zwiener, C., »Occurrence and overlooked sources of the biocide carbendazim in wastewater and surface water«, Environmental Pollution 2018, 239:512-521.

(10)  Se sag T-837/16, Sverige mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2019:144, præmis 69.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/98

---

P9_TA(2020)0327

Status over valget til Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om status over valget til Europa-Parlamentet (2020/2088(INI))

(2021/C 425/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 10, 14 og 17, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 10, 14 og 17, stk. 7,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 20 og 22, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 20 og 22,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 21, 39 og 52, stk.1, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 21, 39 og 52, stk.1,

| — | der henviser til erklæringen om artikel 17, stk. 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til slutakten fra den regeringskonference, der vedtog Lissabontraktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om artikel 17, stk. 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til slutakten fra den regeringskonference, der vedtog Lissabontraktaten,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, særlig artikel 21, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, særlig artikel 21,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 25, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 25,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), navnlig artikel 29, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), navnlig artikel 29,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip 1,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 af 13. juli 2018 om ændring af akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom af 20. september 1976 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/994 af 13. juli 2018 om ændring af akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom af 20. september 1976 (1),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse (EU) 2018/937 af 28. juni 2018 om Europa-Parlamentets sammensætning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse (EU) 2018/937 af 28. juni 2018 om Europa-Parlamentets sammensætning (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/767 af 22. maj 2018 om fastsættelse af perioden for det niende almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/767 af 22. maj 2018 om fastsættelse af perioden for det niende almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/673 af 3. maj 2018 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/673 af 3. maj 2018 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2019/493 af 25. marts 2019 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, for så vidt angår en kontrolprocedure vedrørende overtrædelse af reglerne om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2019/493 af 25. marts 2019 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014, for så vidt angår en kontrolprocedure vedrørende overtrædelse af reglerne om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet (5),

| — | der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen som ændret (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen som ændret (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. november 2015 om reform af valgloven i Den Europæiske Union (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. november 2015 om reform af valgloven i Den Europæiske Union (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde ved at drage fordel af Lissabontraktatens potentiale (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde ved at drage fordel af Lissabontraktatens potentiale (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur (9),

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 18. april 2018 om fastsættelse af perioden for det niende almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 18. april 2018 om fastsættelse af perioden for det niende almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 om Europa-Parlamentets sammensætning (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 om Europa-Parlamentets sammensætning (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. juli 2019 om valg af formanden for Kommissionen (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. juli 2019 om valg af formanden for Kommissionen (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om udenlandsk indblanding i valg og desinformation i nationale og europæiske demokratiske processer (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om udenlandsk indblanding i valg og desinformation i nationale og europæiske demokratiske processer (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om status for debatten om Europas fremtid (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om status for debatten om Europas fremtid (14),

| — | der henviser til sin afgørelse af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union og om fastlæggelse af dets ansvarsområder, medlemstal og mandatperiode (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union og om fastlæggelse af dets ansvarsområder, medlemstal og mandatperiode (15),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs (EØSU) informationsrapport fra 20. marts 2019 om »reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs (EØSU) informationsrapport fra 20. marts 2019 om »reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet«,

| — | der henviser til Den Interparlamentariske Unions (IPU) arbejder om ligestilling, særlig handlingsplanen for kønssensitive parlamenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Interparlamentariske Unions (IPU) arbejder om ligestilling, særlig handlingsplanen for kønssensitive parlamenter,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0211/2020),

| A. | der henviser til, at der ved valget til Europa-Parlamentet i 2019 blev registreret den højeste valgdeltagelse ved valget til Europa-Parlamentet i de sidste 20 år med 50,66 % (en stigning på 8 procentpoint i forhold til 2014), hvilket sender et positivt signal om, at der er en tiltagende interesse blandt europæiske borgere for udviklingen på EU-plan, og om at de tror på, at EU-lovgivningen har indvirkning på deres dagligdag; der henviser til, at dette tal imidlertid dækker over store forskelle mellem medlemsstaterne, at andelen af personer, der undlader at stemme, fortsat er høj, og at der derfor bør gøres mere for at øge deltagelsen i valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der ved valget til Europa-Parlamentet i 2019 blev registreret den højeste valgdeltagelse ved valget til Europa-Parlamentet i de sidste 20 år med 50,66 % (en stigning på 8 procentpoint i forhold til 2014), hvilket sender et positivt signal om, at der er en tiltagende interesse blandt europæiske borgere for udviklingen på EU-plan, og om at de tror på, at EU-lovgivningen har indvirkning på deres dagligdag; der henviser til, at dette tal imidlertid dækker over store forskelle mellem medlemsstaterne, at andelen af personer, der undlader at stemme, fortsat er høj, og at der derfor bør gøres mere for at øge deltagelsen i valg til Europa-Parlamentet;

| B. | der henviser til, at resultatet af Eurobarometer-undersøgelsen udført på Parlamentets foranledning efter valget i 2019 viser, at økonomiens og miljøets tilstand var vælgernes to hovedprioriteter, hvilket klart viser, at de borgere, der deltog i valget til Europa-Parlamentet, ønsker mere handling på EU-plan på disse to politikområder, hvor der er delt kompetence mellem EU og medlemslandene (16); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at resultatet af Eurobarometer-undersøgelsen udført på Parlamentets foranledning efter valget i 2019 viser, at økonomiens og miljøets tilstand var vælgernes to hovedprioriteter, hvilket klart viser, at de borgere, der deltog i valget til Europa-Parlamentet, ønsker mere handling på EU-plan på disse to politikområder, hvor der er delt kompetence mellem EU og medlemslandene (16);

| C. | der henviser til, at det rette valg af valgsystem skaber det rette miljø for, at borgere kan tro på deres grundlæggende demokratiske ret til at stemme på deres demokratiske repræsentanter og samtidig på, at de politiske repræsentanter lytter til deres vælgere og repræsenterer deres interesser og dermed styrker borgernes tro på, at det kan nytte noget; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det rette valg af valgsystem skaber det rette miljø for, at borgere kan tro på deres grundlæggende demokratiske ret til at stemme på deres demokratiske repræsentanter og samtidig på, at de politiske repræsentanter lytter til deres vælgere og repræsenterer deres interesser og dermed styrker borgernes tro på, at det kan nytte noget;

| D. | der henviser til, at den højere valgdeltagelse ifølge Eurobarometerundersøgelsen delvist skyldtes unges øgede deltagelse, selv om det stadig i langt højere grad var personer over 40 år, der deltog i valget; der henviser til, at mere end 50 % af de unge stemte, fordi de følte, at det var deres borgerpligt, og på grund af de presserende klimaspørgsmål; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den højere valgdeltagelse ifølge Eurobarometerundersøgelsen delvist skyldtes unges øgede deltagelse, selv om det stadig i langt højere grad var personer over 40 år, der deltog i valget; der henviser til, at mere end 50 % af de unge stemte, fordi de følte, at det var deres borgerpligt, og på grund af de presserende klimaspørgsmål;

| E. | der henviser til, at civilsamfundets ihærdige engagement spillede en afgørende rolle for en proeuropæisk diskurs forud for valget til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at civilsamfundets ihærdige engagement spillede en afgørende rolle for en proeuropæisk diskurs forud for valget til Europa-Parlamentet;

| F. | der henviser til, at den højere valgdeltagelse også hang sammen med øgede stemmetal for de proeuropæiske partier, der modtog stemmer fra de yngre generationer, som blev føjet til det proeuropæiske flertal i Europa-Parlamentet, men at resultaterne for euroskeptikere, populister og nationalistiske bevægelser, der truer EU's integrationsprojekt, bør opfattes som en advarsel; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den højere valgdeltagelse også hang sammen med øgede stemmetal for de proeuropæiske partier, der modtog stemmer fra de yngre generationer, som blev føjet til det proeuropæiske flertal i Europa-Parlamentet, men at resultaterne for euroskeptikere, populister og nationalistiske bevægelser, der truer EU's integrationsprojekt, bør opfattes som en advarsel;

| G. | der henviser til, at den højere valgdeltagelse også er et tegn på, at EU's borgere ønsker, at EU handler hurtigt, demokratisk og effektivt i vigtige spørgsmål såsom beskæftigelse, leveomkostninger, social dumping, klimaændringer, migration, beskyttelse af grundlæggende rettigheder og demokratisering; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den højere valgdeltagelse også er et tegn på, at EU's borgere ønsker, at EU handler hurtigt, demokratisk og effektivt i vigtige spørgsmål såsom beskæftigelse, leveomkostninger, social dumping, klimaændringer, migration, beskyttelse af grundlæggende rettigheder og demokratisering;

| H. | der henviser til, at vi skal være mere effektive og proaktive, når det handler om at drage fordel af alle kommunikationsmidler, herunder digital teknologi, for at fremme en stærk forbindelse mellem politiske beslutninger, der træffes på EU-plan, og vælgernes fornemmelse af at have forbindelse til EU's institutioner; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at vi skal være mere effektive og proaktive, når det handler om at drage fordel af alle kommunikationsmidler, herunder digital teknologi, for at fremme en stærk forbindelse mellem politiske beslutninger, der træffes på EU-plan, og vælgernes fornemmelse af at have forbindelse til EU's institutioner;

| I. | der henviser til, at der stadig ikke er opnået et Parlament med jævn kønsfordeling, selvom ligestilling mellem kønnene blandt medlemmerne af Europa-Parlamentet er blevet forbedret (41 % kvinder i 2019, en stigning fra 37 % i 2014); der henviser til, at disse tal dækker over store forskelle mellem medlemsstaterne og de talrige udfordringer, der endnu skal overvindes for at nå til en ligelig kønsfordeling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der stadig ikke er opnået et Parlament med jævn kønsfordeling, selvom ligestilling mellem kønnene blandt medlemmerne af Europa-Parlamentet er blevet forbedret (41 % kvinder i 2019, en stigning fra 37 % i 2014); der henviser til, at disse tal dækker over store forskelle mellem medlemsstaterne og de talrige udfordringer, der endnu skal overvindes for at nå til en ligelig kønsfordeling;

| J. | der henviser til, at Ursula von der Leyen er Europa-Kommissionens første kvindelige formand; der henviser til, at 13 af hendes kommissærer er kvinder, der repræsenterer den største andel af kvindelige kommissærer i historien; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Ursula von der Leyen er Europa-Kommissionens første kvindelige formand; der henviser til, at 13 af hendes kommissærer er kvinder, der repræsenterer den største andel af kvindelige kommissærer i historien;

| K. | der henviser til, at EU's mangfoldige og multikulturelle samfund skal være bedre repræsenteret i Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU's mangfoldige og multikulturelle samfund skal være bedre repræsenteret i Europa-Parlamentet;

| L. | der henviser til, at 15 medlemsstater stadig begrænser stemmeretten for personer med handicap og dermed forhindrer disse borgeres meningsfulde deltagelse og repræsentation i de demokratiske processer; der henviser til, at ca. 800 000 EU-borgere som følge af nationale bestemmelser ikke var i stand til udøve deres ret til at stemme ved det seneste valg til Europa-Parlamentet på grund af deres handicap eller mentale sundhedsproblemer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 15 medlemsstater stadig begrænser stemmeretten for personer med handicap og dermed forhindrer disse borgeres meningsfulde deltagelse og repræsentation i de demokratiske processer; der henviser til, at ca. 800 000 EU-borgere som følge af nationale bestemmelser ikke var i stand til udøve deres ret til at stemme ved det seneste valg til Europa-Parlamentet på grund af deres handicap eller mentale sundhedsproblemer;

| M. | der henviser til, at de demografiske forandringer og samfundenes aldring er faktorer, som vil føre til en stigning i antallet af personer, som bor på plejehjem og hospitaler; der henviser til, at de specifikke rammer og ordninger, som er indført i mange medlemsstater med henblik på disse personer, derfor bør fremmes; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de demografiske forandringer og samfundenes aldring er faktorer, som vil føre til en stigning i antallet af personer, som bor på plejehjem og hospitaler; der henviser til, at de specifikke rammer og ordninger, som er indført i mange medlemsstater med henblik på disse personer, derfor bør fremmes;

| N. | der henviser til, at fristerne for optagelse på valglister varierer kraftigt fra den ene medlemsstat til den anden, idet de strækker sig fra 90 dage til tre dage før valget; der henviser til, at EØSU i sin informationsrapport om reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet henstiller, at valglisterne tidligst bliver lukket to uger før afholdelsen af valget; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at fristerne for optagelse på valglister varierer kraftigt fra den ene medlemsstat til den anden, idet de strækker sig fra 90 dage til tre dage før valget; der henviser til, at EØSU i sin informationsrapport om reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet henstiller, at valglisterne tidligst bliver lukket to uger før afholdelsen af valget;

| O. | der henviser til, at der ifølge en fælles rapport fra den europæiske sammenslutning af organisationer, som arbejder med hjemløse (FEANTSA), og Abbé Pierre-fonden (17) findes mindst 700 000 hjemløse i EU og omtrent 9 mio. husstande med stærkt mangelfulde boligforhold; der henviser til, at dette tal er steget med 70 % i løbet af 10 år; der henviser til, at det er meget svært for de hjemløse at komme til at stemme; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der ifølge en fælles rapport fra den europæiske sammenslutning af organisationer, som arbejder med hjemløse (FEANTSA), og Abbé Pierre-fonden (17) findes mindst 700 000 hjemløse i EU og omtrent 9 mio. husstande med stærkt mangelfulde boligforhold; der henviser til, at dette tal er steget med 70 % i løbet af 10 år; der henviser til, at det er meget svært for de hjemløse at komme til at stemme;

| P. | der henviser til, at reformen af valgakten fra 1976 som vedtaget af Europa-Parlamentet i dets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2018 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom af 20. september 1976 (18), stadig ikke er fuldt ratificeret af tre medlemsstater; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at reformen af valgakten fra 1976 som vedtaget af Europa-Parlamentet i dets lovgivningsmæssige beslutning af 4. juli 2018 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet knyttet til Rådets afgørelse 76/787/EKSF, EØF, Euratom af 20. september 1976 (18), stadig ikke er fuldt ratificeret af tre medlemsstater;

| Q. | der henviser til, at Parlamentet bør følge sine forslag til ændring af valgakten, som stadig afventer ratifikation af visse medlemsstater, op med fornyet kraft og presse på for at få ensartede EU-valgregler; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Parlamentet bør følge sine forslag til ændring af valgakten, som stadig afventer ratifikation af visse medlemsstater, op med fornyet kraft og presse på for at få ensartede EU-valgregler;

| R. | der henviser til, at resultaterne af valget til Europa-Parlamentet i 2019 har ført til, at der opstod et nyt parlamentarisk flertal bestående af forskellige politiske grupper med en klar proeuropæisk identitet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at resultaterne af valget til Europa-Parlamentet i 2019 har ført til, at der opstod et nyt parlamentarisk flertal bestående af forskellige politiske grupper med en klar proeuropæisk identitet;

| S. | der henviser til, at valget i 2019 ikke førte til valget af en formand for Kommissionen blandt de forskellige spidskandidater (»Spitzenkandidaten«) som et resultat af Rådets modstand, hvilket resulterede i en mindsket tillid til processen; der henviser til, at valget af Kommissionens formand afhænger af, om der sikres opbakning fra flertallet af medlemmerne af Europa-Parlamentet; der henviser til, at kun nogle af de EU-borgere, der deltog i valget til Europa-Parlamentet, troede, at deres stemme kunne gøre en forskel, når det gjaldt om at vælge en formand for Kommissionen, hvilket understregede behovet for at øge bevidstheden om processen blandt EU-borgerne; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at valget i 2019 ikke førte til valget af en formand for Kommissionen blandt de forskellige spidskandidater (»Spitzenkandidaten«) som et resultat af Rådets modstand, hvilket resulterede i en mindsket tillid til processen; der henviser til, at valget af Kommissionens formand afhænger af, om der sikres opbakning fra flertallet af medlemmerne af Europa-Parlamentet; der henviser til, at kun nogle af de EU-borgere, der deltog i valget til Europa-Parlamentet, troede, at deres stemme kunne gøre en forskel, når det gjaldt om at vælge en formand for Kommissionen, hvilket understregede behovet for at øge bevidstheden om processen blandt EU-borgerne;

| T. | der henviser til, at spidskandidat-processen endnu ikke er fuldt udviklet; der henviser til, at den bl.a. mangler muligheden for, at spidskandidater kan stille op som officielle kandidater, hvilket ville gøre det muligt for alle europæiske vælgere at stemme på deres foretrukne spidskandidat og få kendskab til, hvem kandidaterne til Kommissionens formandskab er, og hvordan de er blevet valgt af de europæiske politiske partier; der henviser til, at Parlamentet rejste spørgsmålet i sin afgørelse af 7. februar 2018 om revisionen af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (19), |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at spidskandidat-processen endnu ikke er fuldt udviklet; der henviser til, at den bl.a. mangler muligheden for, at spidskandidater kan stille op som officielle kandidater, hvilket ville gøre det muligt for alle europæiske vælgere at stemme på deres foretrukne spidskandidat og få kendskab til, hvem kandidaterne til Kommissionens formandskab er, og hvordan de er blevet valgt af de europæiske politiske partier; der henviser til, at Parlamentet rejste spørgsmålet i sin afgørelse af 7. februar 2018 om revisionen af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (19),

| U. | er henviser til, at Spitzenkandidat-systemet meget snart bør reformeres ud fra indgående overvejelser på Konferencen om Europas Fremtid ved at tage hensyn til det europæiske valgsystems forholdstalskarakter, og at det bør være klar til at blive taget i anvendelse ved næste valg til Europa-Parlamentet i 2024; der henviser til, at disse overvejelser også bør omfatte den faktiske politiske rolle for Kommissionen og dens formand og eventuelle dermed forbundne ændringer af Unionens beslutningsproces; |
| --- | --- |

U.

er henviser til, at Spitzenkandidat-systemet meget snart bør reformeres ud fra indgående overvejelser på Konferencen om Europas Fremtid ved at tage hensyn til det europæiske valgsystems forholdstalskarakter, og at det bør være klar til at blive taget i anvendelse ved næste valg til Europa-Parlamentet i 2024; der henviser til, at disse overvejelser også bør omfatte den faktiske politiske rolle for Kommissionen og dens formand og eventuelle dermed forbundne ændringer af Unionens beslutningsproces;

| V. | der henviser til, at den omstændighed, at kun 8 % af EU's vælgere angav at have stemt ved det sidste valg for påvirke valget af den næste formand for Kommissionen (20), understreger, at processen med valg af formand til Kommissionen hurtigst muligt skal præciseres og gøres mere gennemskuelig for vælgerne; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at den omstændighed, at kun 8 % af EU's vælgere angav at have stemt ved det sidste valg for påvirke valget af den næste formand for Kommissionen (20), understreger, at processen med valg af formand til Kommissionen hurtigst muligt skal præciseres og gøres mere gennemskuelig for vælgerne;

| W. | der henviser til, at institutionelle forslag, såsom tværnationale lister, som nævnt af Parlamentet i dets beslutning af 7. februar 2018 om Europa-Parlamentets sammensætning, der rykker europæiske partier og bevægelser mere i centrum for valg til Europa-Parlamentet, omdannelse af Rådet til Unionens lovgivende andetkammer, som foreslået i dets beslutning af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur, eller indførelse af muligheden for at danne koalitioner af europæiske partier og politiske bevægelser forud for valget ville indebære en radikal ændring af valget til Europa-Parlamentet til et ægte europæisk valg i modsætning til den afholdelse af 27 separate nationale valg, som det har form af i dag; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at institutionelle forslag, såsom tværnationale lister, som nævnt af Parlamentet i dets beslutning af 7. februar 2018 om Europa-Parlamentets sammensætning, der rykker europæiske partier og bevægelser mere i centrum for valg til Europa-Parlamentet, omdannelse af Rådet til Unionens lovgivende andetkammer, som foreslået i dets beslutning af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur, eller indførelse af muligheden for at danne koalitioner af europæiske partier og politiske bevægelser forud for valget ville indebære en radikal ændring af valget til Europa-Parlamentet til et ægte europæisk valg i modsætning til den afholdelse af 27 separate nationale valg, som det har form af i dag;

| X. | der henviser til, at processen med Europa-Parlamentets undersøgelse af interesseerklæringer og høringer af de indstillede europæiske kommissærer var et vigtigt skridt i retning af at øge Kommissionens ansvarlighed over for Parlamentet og offentligheden i almindelighed; der henviser til, at denne proces kan og bør forbedres yderligere i fremtiden; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at processen med Europa-Parlamentets undersøgelse af interesseerklæringer og høringer af de indstillede europæiske kommissærer var et vigtigt skridt i retning af at øge Kommissionens ansvarlighed over for Parlamentet og offentligheden i almindelighed; der henviser til, at denne proces kan og bør forbedres yderligere i fremtiden;

| Y. | der henviser til, at de demokratiske processer i både medlemsstaterne og i EU har været genstand for udenlandske magters forsøg på at påvirke valgresultatet og svække EU, sommetider i forbindelse med interne aktører; der henviser til, at de mekanismer, som EU-institutionerne har indført, såsom adfærdskodeksen for bekæmpelse af desinformation og det hurtige varslingssystem i forbindelse med valg, har bidraget til at mindske den udenlandske indblanding i valgkampagnen; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de demokratiske processer i både medlemsstaterne og i EU har været genstand for udenlandske magters forsøg på at påvirke valgresultatet og svække EU, sommetider i forbindelse med interne aktører; der henviser til, at de mekanismer, som EU-institutionerne har indført, såsom adfærdskodeksen for bekæmpelse af desinformation og det hurtige varslingssystem i forbindelse med valg, har bidraget til at mindske den udenlandske indblanding i valgkampagnen;

| Z. | der henviser til, at Kommissionens anmodninger til sociale medieplatforme forud for valget skabte forvirring og havde utilsigtede konsekvenser såsom forbuddet mod EU-dækkende politiske reklamer, som er et af hovedinstrumenterne for, at europæiske politiske partier kan identificeres og genkendes af vælgerne under valgkampagner ved valg til Europa-Parlamentet; der henviser til, at institutionerne navnlig på dette område bør udvikle en interinstitutionel tilgang for at have en positiv indvirkning på valgprocessens sikkerhed og stabilitet; der henviser til, at adfærdskodeksen er helt frivillig og fokuserer på gennemsigtighed snarere end på egentlige begrænsninger såsom målrettet politisk reklame; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionens anmodninger til sociale medieplatforme forud for valget skabte forvirring og havde utilsigtede konsekvenser såsom forbuddet mod EU-dækkende politiske reklamer, som er et af hovedinstrumenterne for, at europæiske politiske partier kan identificeres og genkendes af vælgerne under valgkampagner ved valg til Europa-Parlamentet; der henviser til, at institutionerne navnlig på dette område bør udvikle en interinstitutionel tilgang for at have en positiv indvirkning på valgprocessens sikkerhed og stabilitet; der henviser til, at adfærdskodeksen er helt frivillig og fokuserer på gennemsigtighed snarere end på egentlige begrænsninger såsom målrettet politisk reklame;

| AA. | der henviser til, at europæiske politiske partier og fonde er kanaler for en vellykket politisk debat i Europa, både under og ud over valget til Europa-Parlamentet, og bør gøres mere synlige; der endvidere henviser til, at europæiske politiske partier og fonde i kraft af denne vigtige rolle bør sikre den størst mulige finansielle gennemsigtighed med hensyn til de midler, de administrerer, specielt midler, der stammer fra EU-budgettet; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at europæiske politiske partier og fonde er kanaler for en vellykket politisk debat i Europa, både under og ud over valget til Europa-Parlamentet, og bør gøres mere synlige; der endvidere henviser til, at europæiske politiske partier og fonde i kraft af denne vigtige rolle bør sikre den størst mulige finansielle gennemsigtighed med hensyn til de midler, de administrerer, specielt midler, der stammer fra EU-budgettet;

| AB. | der henviser til, at europæiske politiske partier er stillet over for forskellige begrænsninger med hensyn til at føre valgkamp ved valg til Europa-Parlamentet, herunder den begrænsede mulighed for at finansiere kampagner og aktiviteter, som de deler med deres nationale medlemspartier, og har forbud mod at føre kampagne under nationale folkeafstemninger om EU-anliggender; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at europæiske politiske partier er stillet over for forskellige begrænsninger med hensyn til at føre valgkamp ved valg til Europa-Parlamentet, herunder den begrænsede mulighed for at finansiere kampagner og aktiviteter, som de deler med deres nationale medlemspartier, og har forbud mod at føre kampagne under nationale folkeafstemninger om EU-anliggender;

| AC. | der henviser til, at fremkomsten af nye politiske partier og bevægelser forud for valg til Europa-Parlamentet har vist borgernes interesse for politisk innovation; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at fremkomsten af nye politiske partier og bevægelser forud for valg til Europa-Parlamentet har vist borgernes interesse for politisk innovation;

| AD. | der henviser til, at forskellige nationale bestemmelser om oprettelse af partier og om at få adgang til valg til Europa-Parlamentet stadig er en betydelig hindring for politisk innovation og for at skabe en ægte fælleseuropæisk politisk debat; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at forskellige nationale bestemmelser om oprettelse af partier og om at få adgang til valg til Europa-Parlamentet stadig er en betydelig hindring for politisk innovation og for at skabe en ægte fælleseuropæisk politisk debat;

| AE. | der henviser til forlydender om, at ca. en million europæiske borgere på grund af den måde, hvorpå vælgere i Det Forenede Kongerige registreres på, blev frataget muligheden for udøve deres ret til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til forlydender om, at ca. en million europæiske borgere på grund af den måde, hvorpå vælgere i Det Forenede Kongerige registreres på, blev frataget muligheden for udøve deres ret til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet;

| 1. | glæder sig over den højere valgdeltagelse ved valget til Europa-Parlamentet i 2019, som viser, at tendensen med faldende valgdeltagelse i Europa kan vendes, men udtrykker samtidig skuffelse over den fortsat høje andel af vælgere, der udeblev fra stemmeurnerne, og over, at næsten halvdelen af alle stemmeberettigede vælgere i hele EU ikke har stemt; anerkender den vigtige rolle, som kampagner ledet af EU-institutionerne og civilsamfundsorganisationer spiller for at øge valgdeltagelsen, navnlig Parlamentets kampagne »Denne gang stemmer jeg«; fremhæver, at der skal træffes flere foranstaltninger på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan for at tilskynde vælgere til at deltage i valg til Europa-Parlamentet; mener, at denne højere valgdeltagelse viser, at en øget andel af borgerne mener, at EU er det relevante plan, hvorpå vor tids udfordringer bør imødegås, såsom økonomi og bæredygtig vækst, klimaændring, miljøbeskyttelse, sociale og kønsbestemte uligheder, den digitale revolution, fremme af frihed, menneskerettigheder og demokrati, demografi og geopolitiske spørgsmål såsom migration og udenrigspolitik, sikkerhed og EU's rolle i verden; opfordrer alle EU-institutioner til at tage ansvar og handle på det mandat, de er blevet givet direkte eller indirekte fra borgerne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er overbevist om, at tendensen til øget valgdeltagelse kan fastholdes, hvis forbindelsen og ansvarligheden mellem vælgere og kandidater styrkes, og udfordringer og politiske programmer på EU-plan drøftes på tværs af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over den betydelige stigning i de unges valgdeltagelse; gentager sin opfordring til Rådet og Kommissionen om at tage hensyn til deres bekymringer, som er afgørende for de kommende generationers liv, gennem offentlige høringer og konferencen om Europas fremtid; anbefaler, at medlemsstaterne overvejer at harmonisere minimumsalderen for vælgere for yderligere at øge de unge vælgeres deltagelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at kønsbalancen i Parlamentet er forbedret ved det seneste valg; understreger imidlertid, at der stadig er plads til yderligere forbedringer med henblik på at opnå et reelt kønsmæssigt afbalanceret Parlament, og anerkender, at der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, fra at vælge mere end 50 % kvinder til ikke at vælge et eneste kvindeligt medlem af Europa-Parlamentet; opfordrer medlemsstaterne og Unionens institutioner til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til at fremme princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder i hele valgprocessen; understreger i denne forbindelse vigtigheden af kønsafbalancerede valglister; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Parlamentet og andre organer såsom Venedigkommissionen at fremsætte henstillinger til medlemsstaterne med henblik på at øge repræsentationen af kvinder i Europa-Parlamentet og opfordrer til, at der indføres kandidatlister med et lige antal mandlige og kvindelige kandidater på valgbare pladser, f.eks. ved hjælp af lukkede lister eller andre tilsvarende metoder, da der i mange medlemsstater ikke findes nogen lovgivning, der sikrer politisk paritet i forbindelse med valg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at kun nogle få medlemmer af Europa-Parlamentet tilhører etniske, sproglige og andre mindretal (21); er af den opfattelse, at kampen imod racisme og elimineringen af udelukkelse og diskrimination er en pligt, der udspringer af EU's værdier og af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; understreger, at der skal gøres mere på nationalt plan og på EU-plan for yderligere at øge optagelsen på valglister og valg af mindretal, og opfordrer medlemsstaterne og de politiske partier, der deltager i valg til Europa-Parlamentet, til at træffe proaktive foranstaltninger for at øge repræsentationen af underrepræsenterede grupper; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder i lyset heraf om de særlige vanskeligheder, som romaer står over for i forbindelse med politisk deltagelse, navnlig for så vidt angår adgang til vælgerregistrering, bl.a. på grund af manglende identitetsdokumentation; opfordrer medlemsstaterne til at styrke romaernes viden om valgprocesser og deres valgdeltagelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at der kunne fremsættes lignende anbefalinger vedrørende udøvelse af valgbarheds- og stemmeret for borgere med handicap; erindrer med stor bekymring om, at det anslås, at 800 000 borgere med handicap i hele Unionen ikke havde mulighed for at stemme i 2019 på grund af nationale regler; opfordrer medlemsstaterne til øget udveksling af god praksis for at fremme adgangen til valgstederne for personer med handicap; fastholder, at de tekniske foranstaltninger ved afstemningen er lige så vigtige for vælgere med handicap som adgangen til information og adgangen til valgstederne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere, at alle de, der har stemmeret, herunder EU-borgere, der bor uden for deres hjemland, samt hjemløse og fængslede, der har denne ret i overensstemmelse med national lovgivning, har mulighed for at udøve denne ret; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at forskellige valgkulturer har resulteret i en bred vifte af valgsystemer; anbefaler, at klare forordninger, henstillinger og retningslinjer sikrer en tilnærmelse til en ensartet valglov og ligestilling ved valg for EU-borgere, navnlig når der er tale om retten til at registrere et parti og opstille til valg, adgang til afstemninger, opstilling af kandidater, tilgængelighed, afstemning ved fuldmagt eller online og valgdage; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender den gode tilrettelæggelse af valgprocessen ved valget til Europa-Parlamentet i 2019 trods usikkerheden som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU; fremhæver i den forbindelse den smidige omfordeling af pladserne i Europa-Parlamentet efter brexit som følge af den sikkerhedsklausul, som det indføjede i sin beslutning af 7. februar 2018 om Europa-Parlamentets sammensætning; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til med udsigt til valget i 2024 at stille flere ressourcer til rådighed på konsulaterne med henblik på øget kontrol og oplysning af borgerne om, at det er forbudt at stemme flere gange; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre lovgivningen for at gøre det lettere for hjemløse at stemme; understreger, at det at insistere på, at vælgerne fremlægger adressebevis for at komme til at stemme, som det er fastlagt i Rådets direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (22), kan tjene til at udelukke hjemløse i lande, hvor de ikke kan erhverve sig an administrativ adresse; anbefaler kraftigt, at kravet om adressebevis afskaffes for at gøre det lettere for hjemløse, der er ligeberettigede EU-borgere, at stemme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at det forhold, at Spitzenkandidat-processen ikke formåede at fremstille en formand for Europa-Kommissionen efter valget i 2019, for det første skyldtes, at der ikke var foretaget nogen forbedringer af spitzenkandidat-processen efter erfaringerne fra 2014, og for det andet manglen på forklaring og forståelse af processen blandt EU-borgerne; agter at reformere den demokratiske proces for valg af Kommissionens formand inden det næste valg til Europa-Parlamentet i 2024; bemærker imidlertid, at valget af Kommissionens formand altid er afhængig af at sikre støtte fra flertallet af medlemmerne af Europa-Parlamentet, således at der tages fuldt hensyn til valgresultaterne som nævnt i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger den vigtige rolle, som den kommende konference om Europas fremtid spiller i drøftelserne om institutionelle spørgsmål, også i lyset af resultatet af valget til Europa-Parlamentet i 2019; glæder sig over den kommende fælles erklæring fra de tre EU-institutioner om konferencen om Europas fremtid og opfordrer til en hurtig vedtagelse heraf; minder om, at Kommissionens formand har forpligtet sig til at behandle emner, der specifikt vedrører demokratiske processer og institutionelle spørgsmål, herunder i forbindelse med konferencen, uden at dette berører konferencens egne beslutninger om listen over prioriteter, der skal behandles; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at valget af Kommissionen og dens formand afhænger af et flertal af Parlamentets medlemmer, hvilket de facto kræver, at der dannes en koalition ved en programaftale, som det fremgik af valget af von der Leyen-Kommissionen i juli 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at intet forhindrer europæiske partier og bevægelser i at danne koalitioner forud for valget til Europa-Parlamentet og således fremlægge et fælles program og en fælles Spitzenkandidat for koalitionen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at resultatet af valget til Europa-Parlamentet har styrket den politiske dimension af valget til Kommissionen, og at der derfor er behov for en mere nøjagtig og objektiv granskning af de indstillede kommissærers interesseerklæringer; mener desuden, at denne proces har understreget behovet for en teknisk og upartisk evaluering af de indstillede kommissærers interesseerklæringer; støtter de kommende overvejelser i Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (AFCO) og Retsudvalget (JURI) om oprettelse af et uafhængigt etisk organ, der kan tildeles passende ressourcer; understreger imidlertid, at godkendelsen eller afvisningen af de enkelte indstillede kommissærer og af kommissærkollegiet i sidste ende bør være en politisk øvelse, der helt og holdent overlades til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insisterer på, at alle europæiske vælgere bør have mulighed for at stemme på deres foretrukne kandidat til posten som formand for Kommissionen; fastholder derfor, at spidskandidaterne bør have mulighed for at opstille som officielle kandidater ved det næste valg i alle medlemsstaterne, idet de indstilles af et europæisk politisk parti og opstiller for et fælles europæisk valgprogram; understreger, at valget af formand for Kommissionen under hensyntagen til EU's forholdstalsvalgsystem bør afhænge af hans eller hendes evne til at opnå støtte fra et flertal af medlemmerne af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | påpeger, at de i denne betænkning foreslåede ændringer af EU's primære ret, som afspejler Kommissionens øgede politiske rolle inden for EU's rammer, også bør omfatte Kommissionens individuelle og kollektive ansvar over for Parlamentet og Rådet samt omdannelsen af Rådet til andetkammer i EU's lovgivningssystem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | foreslår en reform af valgloven og beslutningen om sammensætningen af Europa-Parlamentet med henblik på både umiddelbare forbedringer med henblik på det kommende valg og en aftalt og obligatorisk køreplan for forbedringer i tiden efter det kommende valg; |
| --- | --- |

20.

| 21. | påpeger, at man, selv om den vedtagne reform af valgloven endnu ikke er ratificeret af alle medlemsstater, kunne drøfte følgende elementer, der kunne forbedre den valgprocessen til Europa-Parlamentet, herunder i forbindelse med konferencen om Europas fremtid:






  — | nye fjernafstemningsmetoder for borgerne ved valg til Europa-Parlamentet under særlige eller ekstraordinære omstændigheder |
| --- | --- | --- |

21.

—

nye fjernafstemningsmetoder for borgerne ved valg til Europa-Parlamentet under særlige eller ekstraordinære omstændigheder

| — | fælles regler for kandidater for opstilling til valg og fælles kampagne- og finansieringsregler |
| --- | --- |

—

fælles regler for kandidater for opstilling til valg og fælles kampagne- og finansieringsregler

| — | harmoniserede standarder for passive og aktive stemmerettigheder i alle medlemsstater, herunder overvejelser om at sænke minimumsalderen for vælgere i alle medlemsstater til 16 år |
| --- | --- |

—

harmoniserede standarder for passive og aktive stemmerettigheder i alle medlemsstater, herunder overvejelser om at sænke minimumsalderen for vælgere i alle medlemsstater til 16 år

| — | bestemmelser om fraværsperioder for medlemmerne, f.eks. i tilfælde af barselsorlov, forældreorlov eller alvorlig sygdom; |
| --- | --- |

—

bestemmelser om fraværsperioder for medlemmerne, f.eks. i tilfælde af barselsorlov, forældreorlov eller alvorlig sygdom;

| 22. | gentager sin opfordring til, at der oprettes en europæisk valgmyndighed med mandat til at overvåge gennemførelsen af retningslinjerne og bestemmelserne vedrørende den europæiske valglov; anbefaler en styrkelse af udvekslingen af mekanismer mellem nationale valgkontorer under koordinering af den europæiske valgmyndighed; |
| --- | --- |

22.

| 23. | udtrykker dyb bekymring over de beviser for indblanding og misinformationskampagner, der hele tiden er dukket op, som ofte er tegn på indblanding udefra, op til valget til Europa-Parlamentet i 2019; roser Kommissionens og de andre institutioners bestræbelser på at tackle udenlandsk indblanding i valgkampagnen, især gennem EU-Udenrigstjenestens East StratCom-taskforce; påpeger ikke desto mindre, at de økonomiske og menneskelige ressourcer, der skal til for at imødegå disse angreb på europæisk demokrati, herunder på nationalt plan, er mange gange højere end de samlede europæiske ressourcer, der er afsat hertil; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til i væsentlig grad at øge finansieringen til bekæmpelse af udenlandsk indblanding; understreger, at den største udfordring er behovet for at forbedre mediekundskaben og samfundsorienteringen gennem kultur og skoleundervisning lige fra den tidlige barndom for at udvikle borgernes kritiske sans og sætte dem i stand til at spotte medieinformation uden tilstrækkelige kilder og links til verificerbare oplysninger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at den ulovlige indblanding i valgprocesser ikke kun er et udenlandsk fænomen; mener, at de indholdspromoverende algoritmer på sociale medieplatforme skal granskes og, om nødvendigt, reguleres for at sikre, at de oplysninger, der er til rådighed for borgerne, ikke har slagside, og at borgernes ret til information beskyttes under og i tiden efter valgkampagnerne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at de vanskeligheder, der er forbundet med politiske annoncer på sociale medieplatforme, viser behovet for harmoniserede kampagneregler i hele EU, især når valg til Europa-Parlamentet de facto fører til fælleseuropæiske kampagner, hvor nødvendigheden af at overholde 27 forskellige retssystemer i det digitale rum skaber forhindringer og retsusikkerhed for politiske partier og bevægelser; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bekæmpe udenlandsk indblanding og de interne og eksterne dimensioner af desinformation, fuldt ud engagere sig med Parlamentets Særlige Udvalg om Udenlandsk Indblanding, herunder Spredning af Desinformation, i alle Demokratiske Processer i Den Europæiske Union og fuldt ud følge dets henstillinger, så snart dets konklusioner er fremlagt, og før næste valg til Europa-Parlamentet; opfordrer Kommissionen og Rådet til at arbejde meget tættere sammen med Parlamentet om disse spørgsmål, eftersom beskyttelsen af vores demokratiske institutioner er en kernekompetence for Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anerkender de europæiske politiske partiers, politiske bevægelsers og fondes vigtige rolle med hensyn til at fremme en europæisk politisk debat; påpeger imidlertid, at europæiske politiske partier på grund af restriktive foranstaltninger på europæisk og nationalt plan ikke kan deltage fuldt ud i europæiske valgkampagner; understreger endvidere, at de ikke har lov til at føre kampagne under folkeafstemninger, der vedrører europæiske anliggender, såsom internationale handelsaftaler eller folkeafstemningen i Det Forenede Kongerige om EU-medlemskab i 2016; opfordrer til en yderligere tilpasning af national lovgivning og EU-lovgivning med henblik på at skabe lige vilkår for valg til Europa-Parlamentet i hele EU; foreslår, at europæiske politiske partiers og bevægelsers synlighed forbedres ved at anføre deres navne og logoer på stemmesedlerne, og anbefaler, at det samme fremgår af alle materialer, der anvendes i europæiske valgkampagner; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at europæiske partiers programmer bør offentliggøres før valget, hvilket kræver klare og gennemsigtige regler for kampagneføring; understreger, at europæiske valgregler skal fremme europæisk partidemokrati, herunder ved at gøre det obligatorisk for nationale partier, der stiller op til valg til Europa-Parlamentet, at vise deres respektive europæiske partis logo ved siden at det nationale logo på stemmesedlen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | foreslår, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 af 22. oktober 2014 om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (23) ændres for at give europæiske politiske partier og fonde mulighed for at deltage fuldt ud i det europæiske politiske rum, at føre kampagne og være i stand til at modtage kampagnemidler på tværs af grænser og opstille ved valget til Europa-Parlamentet, at øge gennemsigtigheden af deres finansiering, navnlig hvad angår forvaltning af midler fra EU-budgettet, og når der kommer finansiering fra medlemspartier, og at forbyde donationer fra private og offentlige organer fra ikke-EU-lande; understreger ikke desto mindre, at medlemskontingent fra partier fra Europarådets lande kan tillades med henblik på at fremme paneuropæiske politiske bånd, forudsat at dette sker inden for rammerne af øget gennemsigtighed; |
| --- | --- |

29.

| 30. | påpeger, at europæiske partiers programmer fortsat ikke var en relevant del af den politiske debat forud for valget i 2019; beklager dybt de tilfælde, hvor sådanne debatter i stedet for EU-anliggender fokuserede på nationale emner uden direkte forbindelse til EU's lovgivning; mener, at den europæiske dimension af valg bedst kan forbedres gennem bedre oplysning til borgerne om de beslutninger, der tages af EU, og den indflydelse disse beslutninger har på deres hverdag; |
| --- | --- |

30.

| 31. | er af den opfattelse, at en indførelse af en årlig Europæisk Uge, som skal afholdes på samme tid i alle nationale parlamenter, med drøftelser om Kommissionens arbejdsprogram mellem medlemmer af de nationale parlamenter, europæiske kommissærer, medlemmer af Europa-Parlamentet og repræsentanter fra civilsamfundet ville støtte introduktionen af forbundne interparlamentariske offentlige sfærer samt forbedre formidlingen af europæiske foranstaltninger på nationalt plan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til en koordineret strategi på europæisk plan for at sikre mediedækning af valg til Europa-Parlamentet, især ved at sikre, at de politiske dagsordener for de forskellige europæiske politiske kræfter drøftes, at kandidater, der stiller op til valg til Europa-Parlamentet, inviteres, og at valgarrangementer dækkes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tilskynder offentlige radio- og fjernsynsselskaber til at invitere og udsende debatter mellem spidskandidater og kandidater, der stiller op til valg til Europa-Parlamentet, som en del af deres forpligtelse til at holde offentligheden orienteret; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at resultatet af valget til Europa-Parlamentet er et klart signal om behovet for en grundig institutionel refleksion, som kan sætte borgerne, civilsamfundet og deres repræsentanter i stand til at forme Unionens fremtid; understreger, at covid-19-udbruddet har gjort en reformproces endnu mere påkrævet på EU-plan; opfordrer derfor alle institutionelle partnere til at tage deres ansvar på sig og afholde en ambitiøs, interaktiv og inklusiv konference om Europas fremtid, som er åben for borgere, civilsamfundet og deres repræsentanter, og som styrker det repræsentative demokrati og EU's modstandsdygtighed ved at levere konkrete resultater, og til at følge op på konferencens konklusioner, hvilket bør medføre betydelige ændringer i EU's politikker og institutionelle struktur og puste nyt liv i det europæiske projekt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EUT L 178 af 16.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 165 I af 2.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 129 af 25.5.2018, s. 76.

(4)  EUT L 114 I af 4.5.2018, s. 1.

(5)  EUT L 85 I af 27.3.2019, s. 7.

(6)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

(7)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 7.

(8)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 215.

(9)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 201.

(10)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 170.

(11)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 83.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0002.

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0031.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0098.

(15)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0161.

(16)  Eurobarometer 91.5, »The 2019 Post-Electoral Survey — Have European Elections Entered a New Dimension?«, Europa-Parlamentet, september 2019.

(17)  FEANTSA og Fondation Abbé-Pierre, ‘Fifth Overview of Housing Exclusion in Europe 2020’, juli 2020.

(18)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 246.

(19)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 89.

(20)  Eurobarometer 91.5, september 2019.

(21)  Kommissionens meddelelse af 19. juni 2020 med titlen »Rapport om valget til Europa-Parlamentet i 2019« (COM(2020)0252).

(22)  EFT L 329 af 30.12.1993, s. 34.

(23)  EUT L 317 af 4.11.2014, s. 1.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/107 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/107

---

P9_TA(2020)0328

Situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union — årsberetning 2018-2019 (2019/2199(INI))

(2021/C 425/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD),

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder (CRC), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder (CRC),

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling (SDG'er), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling (SDG'er),

| — | der henviser til henvisningerne i tidligere betænkninger vedrørende situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til henvisningerne i tidligere betænkninger vedrørende situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 20 i chartret, der fastsætter, at alle mennesker er lige for loven, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 20 i chartret, der fastsætter, at alle mennesker er lige for loven,

| — | der henviser til artikel 21 i chartret, der fastsætter, at enhver form for forskelsbehandling er forbudt, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 i chartret, der fastsætter, at enhver form for forskelsbehandling er forbudt,

| — | der henviser til EU's forpligtelse til at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's forpligtelse til at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1) (direktivet om racelighed) |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1) (direktivet om racelighed)

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (5),

| — | der henviser til sin plenarmødeforhandling i Strasbourg om de nødvendige omgående foranstaltninger til bekæmpelse af hjemløshed i Europa, der fandt sted den 13. januar 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin plenarmødeforhandling i Strasbourg om de nødvendige omgående foranstaltninger til bekæmpelse af hjemløshed i Europa, der fandt sted den 13. januar 2020,

| — | der henviser til princip 19 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, hvori det hedder, at »der skal være adgang til socialt boligbyggeri eller boligstøtte af høj kvalitet for dem, der har behov for det«, |
| --- | --- |

—

der henviser til princip 19 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, hvori det hedder, at »der skal være adgang til socialt boligbyggeri eller boligstøtte af høj kvalitet for dem, der har behov for det«,

| — | der henviser til artikel 31 i den reviderede europæiske socialpagt om retten til en bolig, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 31 i den reviderede europæiske socialpagt om retten til en bolig,

| — | der henviser til artikel 34, stk. 3, i chartret, som bekræfter retten til social bistand og boligstøtte for at bekæmpe social udstødelse og fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 34, stk. 3, i chartret, som bekræfter retten til social bistand og boligstøtte for at bekæmpe social udstødelse og fattigdom,

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra 2019 om fattigdom blandt personer i arbejde (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra 2019 om fattigdom blandt personer i arbejde (6),

| — | der henviser til FRA's rapport med titlen »Combating child poverty: an issue of fundamental rights«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FRA's rapport med titlen »Combating child poverty: an issue of fundamental rights«,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 2280 af 11. april 2019 om situationen for migranter og flygtninge på de græske øer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 2280 af 11. april 2019 om situationen for migranter og flygtninge på de græske øer (7),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (8),

| — | der henviser til artikel 2 i den reviderede europæiske socialpagt om retten til rimelige arbejdsvilkår, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i den reviderede europæiske socialpagt om retten til rimelige arbejdsvilkår,

| — | der henviser til chartrets artikel 31 om retfærdige og rimelige arbejdsforhold, |
| --- | --- |

—

der henviser til chartrets artikel 31 om retfærdige og rimelige arbejdsforhold,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 9. april 2019 om den økonomiske politik i euroområdet (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 9. april 2019 om den økonomiske politik i euroområdet (2019/C 136/01),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om beskæftigelses- og socialpolitikker i euroområdet (9),

| — | der henviser til EU-strategien for unge 2019-2027, der er baseret på Rådets resolution af 26. november 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-strategien for unge 2019-2027, der er baseret på Rådets resolution af 26. november 2018,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1152 af 20. juni 2019 om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1152 af 20. juni 2019 om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (12),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Anden rapport om de fremskridt, der er gjort i bekæmpelsen af menneskehandel (2018), i overensstemmelse med artikel 20 i direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor« (COM(2018)0777), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Anden rapport om de fremskridt, der er gjort i bekæmpelsen af menneskehandel (2018), i overensstemmelse med artikel 20 i direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor« (COM(2018)0777),

| — | der henviser til den ottende almindelige beretning om Gretas aktiviteter (13) og Gretas rapporter om alle medlemsstaternes gennemførelse af Europarådets konvention om indsatsen mod menneskehandel (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til den ottende almindelige beretning om Gretas aktiviteter (13) og Gretas rapporter om alle medlemsstaternes gennemførelse af Europarådets konvention om indsatsen mod menneskehandel (14),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2018 til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank med titlen »En ren planet for alle: En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi« (COM(2018)0773) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2018 til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank med titlen »En ren planet for alle: En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi« (COM(2018)0773) (15),

| — | der henviser til princip 16 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, som understreger retten til rettidig adgang til prismæssigt overkommelige forebyggende og helbredende sundhedsydelser af høj kvalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til princip 16 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, som understreger retten til rettidig adgang til prismæssigt overkommelige forebyggende og helbredende sundhedsydelser af høj kvalitet,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om retningslinjer til medlemsstaterne med henblik på at forhindre, at humanitær bistand kriminaliseres (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om retningslinjer til medlemsstaterne med henblik på at forhindre, at humanitær bistand kriminaliseres (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om beskyttelse af migrantbørn (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om beskyttelse af migrantbørn (18),

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution af oktober 2014 om alternativer til frihedsberøvelse af flygtningebørn (RES 2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution af oktober 2014 om alternativer til frihedsberøvelse af flygtningebørn (RES 2020),

| — | der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs henstilling fra juni 2019 med titlen »Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean« (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs henstilling fra juni 2019 med titlen »Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean« (19),

| — | der henviser til rapporten fra 2019 om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og opdateringen fra juni 2019 af dets skrivelse med titlen »NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations« (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2019 om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og opdateringen fra juni 2019 af dets skrivelse med titlen »NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations« (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om bekæmpelse af antisemitisme (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om bekæmpelse af antisemitisme (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af international romadag — romahad i Europa og EU’s anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af international romadag — romahad i Europa og EU’s anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om behovet for en styrket strategisk EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration for perioden efter 2020 og for at intensivere bekæmpelsen af romafjendtlighed (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om behovet for en styrket strategisk EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration for perioden efter 2020 og for at intensivere bekæmpelsen af romafjendtlighed (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes integration: bekæmpelse af negative holdninger til personer med romabaggrund i Europa (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes integration: bekæmpelse af negative holdninger til personer med romabaggrund i Europa (26),

| — | der henviser til FRA's rapport med titlen »Roma women in nine EU countries«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FRA's rapport med titlen »Roma women in nine EU countries«,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om mediepluralisme og mediefrihed i Den Europæiske Union (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. maj 2018 om mediepluralisme og mediefrihed i Den Europæiske Union (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 med titlen »Beskyttelse og ikkediskrimination af EU-borgere tilhørende mindretal i EU-medlemsstaterne« (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 med titlen »Beskyttelse og ikkediskrimination af EU-borgere tilhørende mindretal i EU-medlemsstaterne« (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2016 om gennemførelse af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap med særligt henblik på de afsluttende bemærkninger fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2016 om gennemførelse af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap med særligt henblik på de afsluttende bemærkninger fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap (29),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (30),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om stigningen i neofascistiske voldshandlinger i Europa (31), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om stigningen i neofascistiske voldshandlinger i Europa (31),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (32),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (33), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (33),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juli 2019 om styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen — En handlingsplan (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juli 2019 om styrkelse af retsstatsprincippet inden for Unionen — En handlingsplan (COM(2019)0343),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580) og de 27 ledsagende landekapitler om retsstatssituationen i medlemsstaterne (SWD(2020)0300-0326), som omhandler medlemsstaternes covid-19-foranstaltningers indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580) og de 27 ledsagende landekapitler om retsstatssituationen i medlemsstaterne (SWD(2020)0300-0326), som omhandler medlemsstaternes covid-19-foranstaltningers indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om interkønnedes rettigheder (34), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om interkønnedes rettigheder (34),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om retten til fredelig protest og rimelig magtanvendelse (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om retten til fredelig protest og rimelig magtanvendelse (35),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. marts 2019 om grundlæggende rettigheder for mennesker af afrikansk afstamning i Europa (36), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. marts 2019 om grundlæggende rettigheder for mennesker af afrikansk afstamning i Europa (36),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2019 om kriminalisering af seksualundervisning i Polen (37), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2019 om kriminalisering af seksualundervisning i Polen (37),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2019 om børns rettigheder i anledning af 30-året for FN's konvention om barnets rettigheder (38), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2019 om børns rettigheder i anledning af 30-året for FN's konvention om barnets rettigheder (38),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (39), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (39),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2018/951 om standarder for ligestillingsorganer (40), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2018/951 om standarder for ligestillingsorganer (40),

| — | der henviser til Kommissionens årsberetning for 2018 om listen over tiltag til fremme af ligebehandling af LGBTI-personer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens årsberetning for 2018 om listen over tiltag til fremme af ligebehandling af LGBTI-personer,

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (41), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (41),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om gennemførelsen af direktiv 2012/29/EU om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse (42), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om gennemførelsen af direktiv 2012/29/EU om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse (42),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (43), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (43),

| — | der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse af 19. december 2017 i sagen A.R. og L.R. mod Schweiz (22338/15), hvori det blev fastslået, at omfattende seksualundervisning tjener de legitime formål at beskytte folkesundheden, beskytte børn mod seksuel vold og forberede dem på den sociale virkelighed, og det dermed ikke blev anerkendt, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at tillade, at forældre tager deres børn ud af sådan undervisning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse af 19. december 2017 i sagen A.R. og L.R. mod Schweiz (22338/15), hvori det blev fastslået, at omfattende seksualundervisning tjener de legitime formål at beskytte folkesundheden, beskytte børn mod seksuel vold og forberede dem på den sociale virkelighed, og det dermed ikke blev anerkendt, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at tillade, at forældre tager deres børn ud af sådan undervisning,

| — | der henviser til Menneskerettighedsdomstolens sag Sh.D. m.fl. mod Grækenland, Østrig, Kroatien, Ungarn, Nordmakedonien, Serbien og Slovenien (44), hvori det fastslås, at barnets ekstreme sårbarhed bør have forrang for en irregulær status med de nødvendige foranstaltninger for at beskytte dem, og at myndighederne overtrådte artikel 5 ved automatisk at anvende varetægtsordningen uden at overveje eventuelle alternativer til frihedsberøvelse eller kravet i henhold til EU-retten om at undgå frihedsberøvelse af børn (45), |
| --- | --- |

—

der henviser til Menneskerettighedsdomstolens sag Sh.D. m.fl. mod Grækenland, Østrig, Kroatien, Ungarn, Nordmakedonien, Serbien og Slovenien (44), hvori det fastslås, at barnets ekstreme sårbarhed bør have forrang for en irregulær status med de nødvendige foranstaltninger for at beskytte dem, og at myndighederne overtrådte artikel 5 ved automatisk at anvende varetægtsordningen uden at overveje eventuelle alternativer til frihedsberøvelse eller kravet i henhold til EU-retten om at undgå frihedsberøvelse af børn (45),

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution af 3. oktober 2019 om obstetrisk og gynækologisk vold (RES 2306) og den dermed forbundne rapport af 12. september 2019 fra Europarådets udvalg om ligestilling og ikkeforskelsbehandling, hvori forsamlingen opfordrer Europarådets medlemsstater til at bekæmpe gynækologisk og obstetrisk vold og fremsætter anbefalinger om, hvordan dette skal gøres, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution af 3. oktober 2019 om obstetrisk og gynækologisk vold (RES 2306) og den dermed forbundne rapport af 12. september 2019 fra Europarådets udvalg om ligestilling og ikkeforskelsbehandling, hvori forsamlingen opfordrer Europarådets medlemsstater til at bekæmpe gynækologisk og obstetrisk vold og fremsætter anbefalinger om, hvordan dette skal gøres,

| — | der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs baggrundsdokument med titlen »Women's sexual and reproductive health and rights in Europe« (2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs baggrundsdokument med titlen »Women's sexual and reproductive health and rights in Europe« (2017),

| — | der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs rapport om hendes besøg i Ungarn den 4.-8. februar 2019 (46), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets menneskerettighedskommissærs rapport om hendes besøg i Ungarn den 4.-8. februar 2019 (46),

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 2299 (2019) om afvisningspolitikker og -praksis i Europarådets medlemsstater (47), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 2299 (2019) om afvisningspolitikker og -praksis i Europarådets medlemsstater (47),

| — | der henviser til de forskellige rapporter fra nationale, europæiske og internationale NGO'er samt rapporterne fra Europarådets menneskerettighedskommissær, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forskellige rapporter fra nationale, europæiske og internationale NGO'er samt rapporterne fra Europarådets menneskerettighedskommissær,

| — | der henviser til det arbejde, der udføres af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), Europarådet og Venedigkommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, der udføres af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), Europarådet og Venedigkommissionen,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis,

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, som blev åbnet for undertegnelse i Istanbul den 11. maj 2011 (»Istanbulkonventionen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, som blev åbnet for undertegnelse i Istanbul den 11. maj 2011 (»Istanbulkonventionen«),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (48), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (48),

| — | der henviser til det arbejde, der er gjort af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, der er gjort af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til 2018-årsberetningen fra Kommissionen om anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder (49), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2018-årsberetningen fra Kommissionen om anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder (49),

| — | der henviser til FRA's rapporter om grundlæggende rettigheder fra 2018 og 2019 (50), |
| --- | --- |

—

der henviser til FRA's rapporter om grundlæggende rettigheder fra 2018 og 2019 (50),

| — | der henviser til FRA's dokument med titlen »Civil society space: views of organisations« samt FRA's rapport med titlen »Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FRA's dokument med titlen »Civil society space: views of organisations« samt FRA's rapport med titlen »Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0226/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0226/2020),

| A. | der henviser til, at EU ikke blot er en monetær union, men også en social union, som nedfældet i den europæiske menneskerettighedskonvention, den europæiske socialpagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at artikel 151 i TEUF henviser til de grundlæggende sociale rettigheder, som bl.a. er fastlagt i den europæiske socialpagt; der henviser til, at EU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og som afspejlet i chartret og nedfældet i de internationale menneskerettighedstraktater; der henviser til, at chartret er en del af EU's primære ret; der henviser til, at EU endnu ikke har tiltrådt den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder trods sin forpligtelse dertil i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU ikke blot er en monetær union, men også en social union, som nedfældet i den europæiske menneskerettighedskonvention, den europæiske socialpagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at artikel 151 i TEUF henviser til de grundlæggende sociale rettigheder, som bl.a. er fastlagt i den europæiske socialpagt; der henviser til, at EU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og som afspejlet i chartret og nedfældet i de internationale menneskerettighedstraktater; der henviser til, at chartret er en del af EU's primære ret; der henviser til, at EU endnu ikke har tiltrådt den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder trods sin forpligtelse dertil i henhold til artikel 6, stk. 2, i TEU;

| B. | der henviser til, at disse værdier er fælles for alle medlemsstaterne og bør respekteres og fremmes aktivt og konsekvent af både EU og de enkelte medlemsstater i alle deres politikker, såvel på internt som på eksternt plan; der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet er en forudsætning for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, og at medlemsstaterne har det endelige ansvar for at beskytte menneskerettighederne for alle mennesker; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at disse værdier er fælles for alle medlemsstaterne og bør respekteres og fremmes aktivt og konsekvent af både EU og de enkelte medlemsstater i alle deres politikker, såvel på internt som på eksternt plan; der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet er en forudsætning for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, og at medlemsstaterne har det endelige ansvar for at beskytte menneskerettighederne for alle mennesker;

| C. | der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17 i TEU skal drage omsorg for gennemførelsen af traktaterne; der henviser til, at en medlemsstats nægtelse af fuldt ud at overholde EU-lovgivningen, magtens tredeling, retsvæsenets uafhængighed og forudsigeligheden af statens handlinger undergraver Den Europæiske Unions troværdighed: der henviser til, at et uafhængigt retsvæsen, ytrings- og informationsfrihed og mediepluralisme er afgørende elementer i retsstaten; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17 i TEU skal drage omsorg for gennemførelsen af traktaterne; der henviser til, at en medlemsstats nægtelse af fuldt ud at overholde EU-lovgivningen, magtens tredeling, retsvæsenets uafhængighed og forudsigeligheden af statens handlinger undergraver Den Europæiske Unions troværdighed: der henviser til, at et uafhængigt retsvæsen, ytrings- og informationsfrihed og mediepluralisme er afgørende elementer i retsstaten;

| D. | der henviser til, at EU i 2018 og 2019 har oplevet alvorlige og mangesidede udfordringer vedrørende beskyttelsen af grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og demokratiet, som alle er uløseligt forbundne; der henviser til, at Kommissionens særlige Eurobarometerundersøgelse fra marts 2019 viser, at kendskabet til chartret stadig er lavt; der henviser til, at der ifølge EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder i 2018 ikke kun blev konstateret krænkelser af menneskerettighederne i hele EU, men også afvisning af systemer til beskyttelse af menneskerettighederne som helhed (51); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU i 2018 og 2019 har oplevet alvorlige og mangesidede udfordringer vedrørende beskyttelsen af grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og demokratiet, som alle er uløseligt forbundne; der henviser til, at Kommissionens særlige Eurobarometerundersøgelse fra marts 2019 viser, at kendskabet til chartret stadig er lavt; der henviser til, at der ifølge EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder i 2018 ikke kun blev konstateret krænkelser af menneskerettighederne i hele EU, men også afvisning af systemer til beskyttelse af menneskerettighederne som helhed (51);

| E. | der henviser til, at der er behov for bedre fremme af chartret, f.eks. gennem bevidstgørelseskampagner, for at gøre dets bestemmelser mere effektive og fremme det som en positiv kilde til fortolkning; mener, at der er behov for større udveksling af oplysninger om erfaringer og tilgange til anvendelsen af chartret mellem dommere, advokatsammenslutninger og offentlige myndigheder i medlemsstaterne, samt ud over de nationale grænser, herunder i givet fald gennem anvendelse af eksisterende finansieringsinstrumenter såsom dem, der er fastsat i programmet for retlige anliggender, ligesom målrettede uddannelsesprogrammer for jurister kan være nyttige; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er behov for bedre fremme af chartret, f.eks. gennem bevidstgørelseskampagner, for at gøre dets bestemmelser mere effektive og fremme det som en positiv kilde til fortolkning; mener, at der er behov for større udveksling af oplysninger om erfaringer og tilgange til anvendelsen af chartret mellem dommere, advokatsammenslutninger og offentlige myndigheder i medlemsstaterne, samt ud over de nationale grænser, herunder i givet fald gennem anvendelse af eksisterende finansieringsinstrumenter såsom dem, der er fastsat i programmet for retlige anliggender, ligesom målrettede uddannelsesprogrammer for jurister kan være nyttige;

| F. | der henviser til, at korruption udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og skader alle medlemsstaterne og EU som helhed; der henviser til, at den retlige ramme for korruptionsbekæmpelse fortsat er gennemført uensartet blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at korruption udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og skader alle medlemsstaterne og EU som helhed; der henviser til, at den retlige ramme for korruptionsbekæmpelse fortsat er gennemført uensartet blandt medlemsstaterne;

| G. | der henviser til, at stigningen i usikre ansættelsesforhold samt ungdomsarbejdsløsheden er dybt bekymrende og kan føre til langvarige negative konsekvenser for så vidt angår de rettigheder, der er nedfældet i chartrets artikel 31; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at stigningen i usikre ansættelsesforhold samt ungdomsarbejdsløsheden er dybt bekymrende og kan føre til langvarige negative konsekvenser for så vidt angår de rettigheder, der er nedfældet i chartrets artikel 31;

| H. | der henviser til, at børns rettigheder er nedfældet i chartret; der henviser til, at barnets tarv bør være et afgørende hensyn ved enhver indsats på EU-plan, og at princippet om barnets tarv bør overholdes fuldt ud i al lovgivning og i forbindelse med alle domstolsafgørelser og regeringsbeslutninger på alle niveauer; der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre, at alle børn har ret til uddannelse i EU og beskytte dem mod enhver form for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at børns rettigheder er nedfældet i chartret; der henviser til, at barnets tarv bør være et afgørende hensyn ved enhver indsats på EU-plan, og at princippet om barnets tarv bør overholdes fuldt ud i al lovgivning og i forbindelse med alle domstolsafgørelser og regeringsbeslutninger på alle niveauer; der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre, at alle børn har ret til uddannelse i EU og beskytte dem mod enhver form for forskelsbehandling;

| I. | der henviser til, at kønsbaseret vold i alle dens former, herunder chikane og vold på arbejdspladsen, i hjemmet og online, udgør en krænkelse af grundlæggende rettigheder, som berører alle lag i samfundet, uanset alder, uddannelsesniveau, indkomst, social position og oprindelses- eller opholdsland, og udgør en stor hindring for ligestilling mellem kvinder og mænd; der henviser til, at hele 11 medlemsstater ikke indberetter data om kvinder, der er ofre for forsætligt drab begået af en partner eller et familiemedlem (52); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kønsbaseret vold i alle dens former, herunder chikane og vold på arbejdspladsen, i hjemmet og online, udgør en krænkelse af grundlæggende rettigheder, som berører alle lag i samfundet, uanset alder, uddannelsesniveau, indkomst, social position og oprindelses- eller opholdsland, og udgør en stor hindring for ligestilling mellem kvinder og mænd; der henviser til, at hele 11 medlemsstater ikke indberetter data om kvinder, der er ofre for forsætligt drab begået af en partner eller et familiemedlem (52);

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har fastslået, at forskellige former for miljøforringelse kan resultere i krænkelse af menneskerettigheder som f.eks. retten til liv, retten til respekt for privatliv og familieliv, forbud mod umenneskelig og nedværdigende behandling og retten til respekt for hjemmet (53); der henviser til, at miljømæssige uretfærdigheder regelmæssigt er forbundet med sundhedsrisici og negative konsekvenser for velfærden, og at visse samfund og grupper, herunder socioøkonomisk dårligt stillede grupper samt sorte og farvede og etniske minoriteter, er uforholdsmæssigt hårdt ramt af miljøbyrder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har fastslået, at forskellige former for miljøforringelse kan resultere i krænkelse af menneskerettigheder som f.eks. retten til liv, retten til respekt for privatliv og familieliv, forbud mod umenneskelig og nedværdigende behandling og retten til respekt for hjemmet (53); der henviser til, at miljømæssige uretfærdigheder regelmæssigt er forbundet med sundhedsrisici og negative konsekvenser for velfærden, og at visse samfund og grupper, herunder socioøkonomisk dårligt stillede grupper samt sorte og farvede og etniske minoriteter, er uforholdsmæssigt hårdt ramt af miljøbyrder;

| K. | der henviser til, at adgang til domsprøvelse er en grundlæggende rettighed, og at straffrihed udgør en vigtig hindring for rehabilitering og beskyttelse af ofre; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at adgang til domsprøvelse er en grundlæggende rettighed, og at straffrihed udgør en vigtig hindring for rehabilitering og beskyttelse af ofre;

| L. | der henviser til, at der har været en organiseret tilbagegang med hensyn til kvinders og pigers rettigheder i de senere år, hvor nogle medlemsstater har forsøgt at rulle seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder hertil tilbage, f.eks. den eksisterende juridiske beskyttelse af kvinders adgang til abort, herunder indførelse af regressive forhåndsbetingelser, før der kan foretages abort som f.eks. tvungen tendentiøs rådgivning eller ventetid, således at det ikke sikres, at hindringerne for adgangen til abort fjernes i praksis, samt forsøg på at forbyde abort fuldstændigt eller fjerne det eksisterende lovgrundlag for abort; der henviser til, at der i nogle medlemsstater har været forsøg på at begrænse eller forbyde seksualundervisning og kønsundersøgelser og fremme kampagner mod Istanbulkonventionen, som nægter eksistensen af kønsbaseret vold; der henviser til, at tilbagegangen med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene ofte hænger sammen med en mere omfattende forværring af situationen for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der har været en organiseret tilbagegang med hensyn til kvinders og pigers rettigheder i de senere år, hvor nogle medlemsstater har forsøgt at rulle seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder hertil tilbage, f.eks. den eksisterende juridiske beskyttelse af kvinders adgang til abort, herunder indførelse af regressive forhåndsbetingelser, før der kan foretages abort som f.eks. tvungen tendentiøs rådgivning eller ventetid, således at det ikke sikres, at hindringerne for adgangen til abort fjernes i praksis, samt forsøg på at forbyde abort fuldstændigt eller fjerne det eksisterende lovgrundlag for abort; der henviser til, at der i nogle medlemsstater har været forsøg på at begrænse eller forbyde seksualundervisning og kønsundersøgelser og fremme kampagner mod Istanbulkonventionen, som nægter eksistensen af kønsbaseret vold; der henviser til, at tilbagegangen med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene ofte hænger sammen med en mere omfattende forværring af situationen for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder;

| M. | der henviser til, at tilfælde af gynækologisk og obstetrisk vold i stigende grad er blevet fordømt i flere medlemsstater (54); der henviser til, at rettighederne for kvinder i al deres mangfoldighed er beskyttet i traktaten, herunder romakvinder, sorte kvinder og farvede kvinder, LBTI-kvinder og kvinder med handicap; der henviser til, at romakvinder er særlig berørt hvad angår kvinders rettigheder og ofte udsættes for alvorligere former for verbal, fysisk, psykisk og racemæssig chikane i forbindelse med reproduktiv sundhedspleje; der henviser til, at romaer også har oplevet etnisk adskillelse i sundhedsfaciliteter for mødre og bliver anbragt i adskilte rum med adskilte badeværelser og spisefaciliteter; der henviser til, at romaer i visse medlemsstater har været udsat for systematisk tvangssterilisation og ikke har kunnet opnå passende kompensation, herunder erstatning, for de deraf følgende krænkelser af deres menneskerettigheder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at tilfælde af gynækologisk og obstetrisk vold i stigende grad er blevet fordømt i flere medlemsstater (54); der henviser til, at rettighederne for kvinder i al deres mangfoldighed er beskyttet i traktaten, herunder romakvinder, sorte kvinder og farvede kvinder, LBTI-kvinder og kvinder med handicap; der henviser til, at romakvinder er særlig berørt hvad angår kvinders rettigheder og ofte udsættes for alvorligere former for verbal, fysisk, psykisk og racemæssig chikane i forbindelse med reproduktiv sundhedspleje; der henviser til, at romaer også har oplevet etnisk adskillelse i sundhedsfaciliteter for mødre og bliver anbragt i adskilte rum med adskilte badeværelser og spisefaciliteter; der henviser til, at romaer i visse medlemsstater har været udsat for systematisk tvangssterilisation og ikke har kunnet opnå passende kompensation, herunder erstatning, for de deraf følgende krænkelser af deres menneskerettigheder;

| N. | der henviser til, at EU har oplevet en stigning i omfanget af racisme, intolerance, ekstremisme, fremmedhad, antisemitisme og romafjendtlige følelser, som er blevet normaliseret i visse medlemsstater, og som opinionsdannere og politikere i hele EU slutter op om, hvilket fremmer et socialt klima, der giver grobund for racisme, forskelsbehandling og hadforbrydelser; der henviser til, at muslimer, herunder muslimske kvinder, fortsat oplever omfattende fjendtlighed og intolerance i mange EU-lande (55); der henviser til, at FRA i sin 2019-rapport påpegede, at der findes diskriminerende institutionel praksis, politikker og lovgivning i mange lande; der henviser til, at bekæmpelsen af terrorisme og terrorbekæmpelsespolitikker ikke bør føre til generel forskelsbehandling af visse befolkningsgrupper; der henviser til, at FRA i december 2018 oprettede sin første særlige database om had mod muslimer; der henviser til, at antisemitismen ser ud til at være stigende, som det fremgik af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheders rapport af 4. juli 2019, og at adskillige medlemsstater rapporterer om stigninger i antallet af lovovertrædelser motiveret af antisemitisme; der henviser til, at etniske og religiøse mindretal ofte udsættes for verbal, fysisk, psykisk og racemæssig chikane; der henviser til, at udviklingen af uddannelse og træning med henblik på at fremme kritisk tænkning og dermed give den enkelte værktøjer til at afdække alle former for forskelsbehandling og intolerance og fremme digitale færdigheder er afgørende; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU har oplevet en stigning i omfanget af racisme, intolerance, ekstremisme, fremmedhad, antisemitisme og romafjendtlige følelser, som er blevet normaliseret i visse medlemsstater, og som opinionsdannere og politikere i hele EU slutter op om, hvilket fremmer et socialt klima, der giver grobund for racisme, forskelsbehandling og hadforbrydelser; der henviser til, at muslimer, herunder muslimske kvinder, fortsat oplever omfattende fjendtlighed og intolerance i mange EU-lande (55); der henviser til, at FRA i sin 2019-rapport påpegede, at der findes diskriminerende institutionel praksis, politikker og lovgivning i mange lande; der henviser til, at bekæmpelsen af terrorisme og terrorbekæmpelsespolitikker ikke bør føre til generel forskelsbehandling af visse befolkningsgrupper; der henviser til, at FRA i december 2018 oprettede sin første særlige database om had mod muslimer; der henviser til, at antisemitismen ser ud til at være stigende, som det fremgik af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheders rapport af 4. juli 2019, og at adskillige medlemsstater rapporterer om stigninger i antallet af lovovertrædelser motiveret af antisemitisme; der henviser til, at etniske og religiøse mindretal ofte udsættes for verbal, fysisk, psykisk og racemæssig chikane; der henviser til, at udviklingen af uddannelse og træning med henblik på at fremme kritisk tænkning og dermed give den enkelte værktøjer til at afdække alle former for forskelsbehandling og intolerance og fremme digitale færdigheder er afgørende;

| O. | der henviser til, at nogle staters stigende anvendelse af ny teknologi som f.eks. forudsigende politiarbejde og anvendelse af ansigtsgenkendelse indebærer en række risici navnlig for raceminoritet i Europa; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at nogle staters stigende anvendelse af ny teknologi som f.eks. forudsigende politiarbejde og anvendelse af ansigtsgenkendelse indebærer en række risici navnlig for raceminoritet i Europa;

| P. | der henviser til, at der er sket en kraftig tilbagegang med hensyn til LGBTI-rettigheder, endog i et sådant omfang, at der et blevet indført »LGBTI-frie områder« (56) i en medlemsstat; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der er sket en kraftig tilbagegang med hensyn til LGBTI-rettigheder, endog i et sådant omfang, at der et blevet indført »LGBTI-frie områder« (56) i en medlemsstat;

| Q. | der henviser til, at EU og medlemsstaterne har delt kompetence på boligområdet; der henviser til, at der er brug for både en national strategi og en strategi på EU-plan; der henviser til, at hjemløshed er en situation, der fratager personer deres menneskerettigheder og i sig selv er en krænkelse af menneskerettighederne; der henviser til, at der er en tendens til et stigende antal tvangsudsættelser og stigende hjemløshed i hele EU (57); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU og medlemsstaterne har delt kompetence på boligområdet; der henviser til, at der er brug for både en national strategi og en strategi på EU-plan; der henviser til, at hjemløshed er en situation, der fratager personer deres menneskerettigheder og i sig selv er en krænkelse af menneskerettighederne; der henviser til, at der er en tendens til et stigende antal tvangsudsættelser og stigende hjemløshed i hele EU (57);

| R. | der henviser til, at der i dag er et utilstrækkeligt udbud af økonomisk overkommelige boliger i Europa på trods af en stigende efterspørgsel; der henviser til, at årlige oversigter offentliggjort af Den Europæiske Føderation af Nationale Sammenslutninger, der arbejder med de hjemløse (FEANTSA) har fundet tegn på stigende hjemløshed i næsten hele EU/EØS; der henviser til, at det i FEANTSA-rapporten fra 2018 blev bemærket, at børn er ved at blive den største gruppe mennesker i nødindkvartering som følge af en forværring af levevilkårene for ekstremt sårbare familier (58); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der i dag er et utilstrækkeligt udbud af økonomisk overkommelige boliger i Europa på trods af en stigende efterspørgsel; der henviser til, at årlige oversigter offentliggjort af Den Europæiske Føderation af Nationale Sammenslutninger, der arbejder med de hjemløse (FEANTSA) har fundet tegn på stigende hjemløshed i næsten hele EU/EØS; der henviser til, at det i FEANTSA-rapporten fra 2018 blev bemærket, at børn er ved at blive den største gruppe mennesker i nødindkvartering som følge af en forværring af levevilkårene for ekstremt sårbare familier (58);

| S. | der henviser til, ytringsfrihed samt mediefrihed og mediernes pluralisme er nedfældet i artikel 11 i chartret og i artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK); der henviser til, at et uafhængigt retsvæsen, ytrings- og informationsfrihed og mediepluralisme er afgørende elementer i en retsstat, og at de er afgørende for den demokratiske funktion af EU og dets medlemsstater; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, ytringsfrihed samt mediefrihed og mediernes pluralisme er nedfældet i artikel 11 i chartret og i artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK); der henviser til, at et uafhængigt retsvæsen, ytrings- og informationsfrihed og mediepluralisme er afgørende elementer i en retsstat, og at de er afgørende for den demokratiske funktion af EU og dets medlemsstater;

| T. | der henviser til, at antallet af trusler og angreb mod journalister er steget i hele EU (59); der henviser til, at OSCE rapporterer, at straffrihed er reglen, idet f.eks. mindre end 15 % af mordene på journalister i OSCE-området bliver opklaret (rapport om mediefrihed); der henviser til, at dette er en klar forværring af beskyttelsen af journalister, hvilket undergraver mediefriheden og ytringsfriheden og bringer demokratiet i fare; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at antallet af trusler og angreb mod journalister er steget i hele EU (59); der henviser til, at OSCE rapporterer, at straffrihed er reglen, idet f.eks. mindre end 15 % af mordene på journalister i OSCE-området bliver opklaret (rapport om mediefrihed); der henviser til, at dette er en klar forværring af beskyttelsen af journalister, hvilket undergraver mediefriheden og ytringsfriheden og bringer demokratiet i fare;

| U. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets beslutning om mediepluralisme og mediefrihed i Den Europæiske Union understreges, at medlemsstaterne og Kommissionen bør afholde sig fra at træffe unødvendige eller uforholdsmæssige foranstaltninger, der begrænser adgangen til internettet og udøvelsen af grundlæggende menneskerettigheder, eller som indebærer, at man overtager kontrollen med offentlig kommunikation gennem en vilkårlig indførelse af undtagelsestilstand eller af andre årsager; der henviser til, at der i disse love nogle gange anvendes vage og upræcise formuleringer, hvorved de retshåndhævende myndigheder får en vid skønsmargin i forbindelse med gennemførelsen, hvilket øger risikoen for vilkårlige begrænsninger af retten til at deltage i fredelige forsamlinger; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets beslutning om mediepluralisme og mediefrihed i Den Europæiske Union understreges, at medlemsstaterne og Kommissionen bør afholde sig fra at træffe unødvendige eller uforholdsmæssige foranstaltninger, der begrænser adgangen til internettet og udøvelsen af grundlæggende menneskerettigheder, eller som indebærer, at man overtager kontrollen med offentlig kommunikation gennem en vilkårlig indførelse af undtagelsestilstand eller af andre årsager; der henviser til, at der i disse love nogle gange anvendes vage og upræcise formuleringer, hvorved de retshåndhævende myndigheder får en vid skønsmargin i forbindelse med gennemførelsen, hvilket øger risikoen for vilkårlige begrænsninger af retten til at deltage i fredelige forsamlinger;

| V. | der henviser til, at det i 2018 og 2019 er blevet godtgjort, at store sociale medievirksomheder i strid med den gældende databeskyttelseslovgivning har givet tredjepartsapplikationer adgang til brugernes personoplysninger, og at personoplysninger i stigende grad er blevet misbrugt til at forudsige og manipulere adfærd, herunder i valgkampagner; der henviser til, at indgreb i de grundlæggende rettigheder set i lyset af den konstante udvikling af teknologi kan være seriøst store; der henviser til, at forskellige informationssystemer kan have konsekvenser for grundlæggende rettigheder som f.eks. databeskyttelse og krænkelser af privatlivets fred; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det i 2018 og 2019 er blevet godtgjort, at store sociale medievirksomheder i strid med den gældende databeskyttelseslovgivning har givet tredjepartsapplikationer adgang til brugernes personoplysninger, og at personoplysninger i stigende grad er blevet misbrugt til at forudsige og manipulere adfærd, herunder i valgkampagner; der henviser til, at indgreb i de grundlæggende rettigheder set i lyset af den konstante udvikling af teknologi kan være seriøst store; der henviser til, at forskellige informationssystemer kan have konsekvenser for grundlæggende rettigheder som f.eks. databeskyttelse og krænkelser af privatlivets fred;

| W. | der henviser til, at indgreb i de grundlæggende rettigheder set i lyset af den konstante udvikling af teknologi ikke er nemme at forudse; der henviser til, at forskellige informationssystemer kan have konsekvenser for grundlæggende rettigheder såsom mangler med hensyn til databeskyttelse og krænkelser af privatlivets fred; der henviser til, at en øger interoperabilitet af sådanne systemer kan føre til en solid og mere rettidig beskyttelse af vores borgere, og dermed deres rettigheder, især i sager med savnede børn eller menneskehandel eller håndtering af hvidvask af penge; der henviser til, at samarbejde og udveksling af information mellem forskellige EU-agenturer, der arbejder på sikkerhed, er afgørende for rettidig og effektiv bekæmpelse af terrorisme og radikalisering, samt for forebyggelse af cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at indgreb i de grundlæggende rettigheder set i lyset af den konstante udvikling af teknologi ikke er nemme at forudse; der henviser til, at forskellige informationssystemer kan have konsekvenser for grundlæggende rettigheder såsom mangler med hensyn til databeskyttelse og krænkelser af privatlivets fred; der henviser til, at en øger interoperabilitet af sådanne systemer kan føre til en solid og mere rettidig beskyttelse af vores borgere, og dermed deres rettigheder, især i sager med savnede børn eller menneskehandel eller håndtering af hvidvask af penge; der henviser til, at samarbejde og udveksling af information mellem forskellige EU-agenturer, der arbejder på sikkerhed, er afgørende for rettidig og effektiv bekæmpelse af terrorisme og radikalisering, samt for forebyggelse af cyberkriminalitet;

| X. | der henviser til, at whistleblowere og journalister spiller en vigtig rolle i ethvert åbent og gennemsigtigt demokrati; der henviser til, at whistleblowere og journalister er afgørende for at fremme gennemsigtighed, demokratiet og retsstatsprincippet, idet de rapporterer ulovlig eller upassende adfærd, der underminerer den almene interesse såsom korruption, strafbare handlinger eller interessekonflikter, som udgør trusler mod borgernes rettigheder og frihedsrettigheder; der henviser til, at whistleblowing og journalistik er grundlæggende aspekter af ytrings- og informationsfriheden; der henviser til, at journalister og andre medieaktører i EU udsættes for mange former for angreb, trusler og pres fra statslige og ikkestatslige aktører; der henviser til, at passende beskyttelse af journalister og whistleblowere på EU-plan, nationalt og internationalt plan samt anerkendelse af den vigtige rolle, som journalister, navnlig undersøgende journalister, og whistleblowere spiller i samfundet, er forudsætninger for at sikre en effektiv funktion af disse roller; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at whistleblowere og journalister spiller en vigtig rolle i ethvert åbent og gennemsigtigt demokrati; der henviser til, at whistleblowere og journalister er afgørende for at fremme gennemsigtighed, demokratiet og retsstatsprincippet, idet de rapporterer ulovlig eller upassende adfærd, der underminerer den almene interesse såsom korruption, strafbare handlinger eller interessekonflikter, som udgør trusler mod borgernes rettigheder og frihedsrettigheder; der henviser til, at whistleblowing og journalistik er grundlæggende aspekter af ytrings- og informationsfriheden; der henviser til, at journalister og andre medieaktører i EU udsættes for mange former for angreb, trusler og pres fra statslige og ikkestatslige aktører; der henviser til, at passende beskyttelse af journalister og whistleblowere på EU-plan, nationalt og internationalt plan samt anerkendelse af den vigtige rolle, som journalister, navnlig undersøgende journalister, og whistleblowere spiller i samfundet, er forudsætninger for at sikre en effektiv funktion af disse roller;

| Y. | der henviser til, at artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 12 i chartret fastslår, at enhver har ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed, herunder ret til at oprette og slutte sig til fagforeninger for at beskytte sine interesser; der henviser til, at forsamlingsfriheden i demokratiske samfund er et af de instrumenter, hvormed mennesker kan deltage i den offentlige debat og skabe sociale forandringer; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 12 i chartret fastslår, at enhver har ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed, herunder ret til at oprette og slutte sig til fagforeninger for at beskytte sine interesser; der henviser til, at forsamlingsfriheden i demokratiske samfund er et af de instrumenter, hvormed mennesker kan deltage i den offentlige debat og skabe sociale forandringer;

| Z. | der henviser til, at politifolk i tjeneste altid skal kunne identificeres for at muliggøre efterforskning af eventuel overdreven magtanvendelse, og at de nationale myndigheder skal fastlægge det dertil knyttede ansvar; der henviser til, at medlemsstaterne har forskellige tærskler for retshåndhævende myndigheders anvendelse af magt og våben til opretholdelse af den offentlige orden; der henviser til, at adskillige medlemsstater (60), har vedtaget love, der kan føre til uforholdsmæssige begrænsninger af retten til at deltage i fredelige forsamlinger; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at politifolk i tjeneste altid skal kunne identificeres for at muliggøre efterforskning af eventuel overdreven magtanvendelse, og at de nationale myndigheder skal fastlægge det dertil knyttede ansvar; der henviser til, at medlemsstaterne har forskellige tærskler for retshåndhævende myndigheders anvendelse af magt og våben til opretholdelse af den offentlige orden; der henviser til, at adskillige medlemsstater (60), har vedtaget love, der kan føre til uforholdsmæssige begrænsninger af retten til at deltage i fredelige forsamlinger;

| AA. | der henviser til, at civilsamfundets råderum indsnævres i visse medlemsstater; der henviser til, at medlemsstaterne har ansvaret for at sikre, at civilsamfundsorganisationers og menneskerettighedsforkæmperes rettigheder ikke begrænses, og at der findes lovgivning og lovgivningsmæssige rammer, der er befordrende herfor, som det for nylig blev understreget i Rådets konklusioner om chartret om grundlæggende rettigheder efter ti år: status og det fremtidige arbejde; der henviser til, at medlemsstaterne også bør støtte det arbejde, der udføres af civilsamfundsorganisationer, gennem tilstrækkelig finansiering og sikre, at der findes mekanismer for et frugtbart samarbejde med dem; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at civilsamfundets råderum indsnævres i visse medlemsstater; der henviser til, at medlemsstaterne har ansvaret for at sikre, at civilsamfundsorganisationers og menneskerettighedsforkæmperes rettigheder ikke begrænses, og at der findes lovgivning og lovgivningsmæssige rammer, der er befordrende herfor, som det for nylig blev understreget i Rådets konklusioner om chartret om grundlæggende rettigheder efter ti år: status og det fremtidige arbejde; der henviser til, at medlemsstaterne også bør støtte det arbejde, der udføres af civilsamfundsorganisationer, gennem tilstrækkelig finansiering og sikre, at der findes mekanismer for et frugtbart samarbejde med dem;

| AB. | der henviser til, at statsligt og ikkestatsligt finansierede kampagner for at bringe menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer i miskredit gennem deres strategier sigter mod at tilsidesætte eksisterende lovgivning om basale grundlæggende rettigheder; der henviser til, at disse kampagner ofte er blevet fremhævet af traditionelle medier og sociale netværk, mens de, der forsvarer migranter og asylansøgere, LGBTI+-samfundet, personer, som har overlevet kønsbaseret vold, troende og religiøse mennesker og andre marginaliserede grupper, fortsat bliver kriminaliseret og stigmatiseret; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at statsligt og ikkestatsligt finansierede kampagner for at bringe menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer i miskredit gennem deres strategier sigter mod at tilsidesætte eksisterende lovgivning om basale grundlæggende rettigheder; der henviser til, at disse kampagner ofte er blevet fremhævet af traditionelle medier og sociale netværk, mens de, der forsvarer migranter og asylansøgere, LGBTI+-samfundet, personer, som har overlevet kønsbaseret vold, troende og religiøse mennesker og andre marginaliserede grupper, fortsat bliver kriminaliseret og stigmatiseret;

| AC. | der henviser til, at omkring henholdsvis 1 885 personer i 2019 og 2 299 personer 2018 ifølge tal fra IOM menes at være døde eller forsvundet i Middelhavet på deres vej til Europa; der henviser til, at ruten fra Libyen til Europa stadig er den migrationsrute i verden med det højeste antal dødsfald (646 dødsfald indtil videre i 2019), og at den var fem gange mere dødbringende i 2018 end i 2015, navnlig på grund af en reduktion af eftersøgnings- og redningsaktiviteterne ud for den libyske kyst (61); der henviser til, at redning af liv er en solidarisk handling over for dem, der er i fare, men først og fremmest en retlig forpligtelse i henhold til såvel folkeretten — eftersom artikel 98 i UNCLOS, som er ratificeret af alle medlemsstaterne og Unionen selv, kræver, at staterne yder hjælp til enhver person, der er i nød på havet — som EU-retten (62); |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at omkring henholdsvis 1 885 personer i 2019 og 2 299 personer 2018 ifølge tal fra IOM menes at være døde eller forsvundet i Middelhavet på deres vej til Europa; der henviser til, at ruten fra Libyen til Europa stadig er den migrationsrute i verden med det højeste antal dødsfald (646 dødsfald indtil videre i 2019), og at den var fem gange mere dødbringende i 2018 end i 2015, navnlig på grund af en reduktion af eftersøgnings- og redningsaktiviteterne ud for den libyske kyst (61); der henviser til, at redning af liv er en solidarisk handling over for dem, der er i fare, men først og fremmest en retlig forpligtelse i henhold til såvel folkeretten — eftersom artikel 98 i UNCLOS, som er ratificeret af alle medlemsstaterne og Unionen selv, kræver, at staterne yder hjælp til enhver person, der er i nød på havet — som EU-retten (62);

| AD. | der henviser til, at kriminaliseringen af solidaritet fortsat er blevet brugt som et redskab til at forstyrre det arbejde, der udføres af NGO'er, der forsøger at redde liv i Middelhavet; der henviser til, at enkeltpersoner i flere EU-lande er blevet sigtet i forbindelse med hjælp, de har ydet til migranter og asylansøgere, hvilket viser en bekymrende tendens til at kriminalisere humanitær bistand til migranter og asylansøgere; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at kriminaliseringen af solidaritet fortsat er blevet brugt som et redskab til at forstyrre det arbejde, der udføres af NGO'er, der forsøger at redde liv i Middelhavet; der henviser til, at enkeltpersoner i flere EU-lande er blevet sigtet i forbindelse med hjælp, de har ydet til migranter og asylansøgere, hvilket viser en bekymrende tendens til at kriminalisere humanitær bistand til migranter og asylansøgere;

| AE. | der henviser til, at EU har en forpligtelse i henhold til EU-retten og folkeretten til at modtage og behandle ansøgninger fra personer, der kommer til EU og søger asyl; der henviser til, at tilbagedrivelser udgør en overtrædelse af EU-retten og folkeretten og forhindrer migranter i at drage fordel af de retlige garantier, der er fast forankret i denne lovgivning; der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær gav udtryk for alvorlig bekymring over de vedvarende beretninger om voldelige tilbagedrivelser; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at EU har en forpligtelse i henhold til EU-retten og folkeretten til at modtage og behandle ansøgninger fra personer, der kommer til EU og søger asyl; der henviser til, at tilbagedrivelser udgør en overtrædelse af EU-retten og folkeretten og forhindrer migranter i at drage fordel af de retlige garantier, der er fast forankret i denne lovgivning; der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær gav udtryk for alvorlig bekymring over de vedvarende beretninger om voldelige tilbagedrivelser;

| AF. | der henviser til, at migration er en del af EU's fortid, nutid og fremtid og en af de største udfordringer i vores tid, som har tydelige konsekvenser for de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at personer, der søger asyl har ret til og mulighed for at indsende deres asylansøgning ved officielle grænsepassager, når de rejser ind i EU; der henviser til, at der har været påstande om krænkelse af migranters og asylansøgeres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at grænsebetjente skal sikre tilstrækkelige tjenesteydelser til flygtninge under hensyntagen til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende for sårbare personer, herunder børn, traumatiserede personer og gravide; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at migration er en del af EU's fortid, nutid og fremtid og en af de største udfordringer i vores tid, som har tydelige konsekvenser for de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at personer, der søger asyl har ret til og mulighed for at indsende deres asylansøgning ved officielle grænsepassager, når de rejser ind i EU; der henviser til, at der har været påstande om krænkelse af migranters og asylansøgeres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at grænsebetjente skal sikre tilstrækkelige tjenesteydelser til flygtninge under hensyntagen til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende for sårbare personer, herunder børn, traumatiserede personer og gravide;

| AG. | der henviser til, at kvinder ifølge Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i 2018 tegnede sig for 18 % af alle irregulære indrejser på tværs af EU's ydre grænser, og at næsten hver femte af migranterne blev registreret som børn, og ca. 3 750 som uledsagede børn; der henviser til, at disse kvinder og børn er særligt sårbare over for krænkelser af deres grundlæggende rettigheder, f.eks. i form af menneskehandel; der henviser til, at der er behov for, at medlemsstaterne opbygger og styrker beskyttelsessystemer for børn med henblik på at forebygge og reagere på vold, misbrug, forsømmelse og udnyttelse af børn; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at kvinder ifølge Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i 2018 tegnede sig for 18 % af alle irregulære indrejser på tværs af EU's ydre grænser, og at næsten hver femte af migranterne blev registreret som børn, og ca. 3 750 som uledsagede børn; der henviser til, at disse kvinder og børn er særligt sårbare over for krænkelser af deres grundlæggende rettigheder, f.eks. i form af menneskehandel; der henviser til, at der er behov for, at medlemsstaterne opbygger og styrker beskyttelsessystemer for børn med henblik på at forebygge og reagere på vold, misbrug, forsømmelse og udnyttelse af børn;

| AH. | der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre, at migrant- og flygtningebørn får adgang til uddannelse hurtigt efter deres indrejse på Den Europæiske Unions område; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre, at migrant- og flygtningebørn får adgang til uddannelse hurtigt efter deres indrejse på Den Europæiske Unions område;

| AI. | der henviser til, at terrorhandlinger er en af de alvorligste krænkelser af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; der henviser til, at der i 2018 og 2019 forekom forherligelse af terror og hyldest af terrorister i EU; der henviser til, at denne slags handlinger legitimerer terrorisme, truer vores demokrati og ydmyger ofrene; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at terrorhandlinger er en af de alvorligste krænkelser af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; der henviser til, at der i 2018 og 2019 forekom forherligelse af terror og hyldest af terrorister i EU; der henviser til, at denne slags handlinger legitimerer terrorisme, truer vores demokrati og ydmyger ofrene;

Økonomiske og sociale rettigheder

| 1. | anerkender, at EU spiller en vigtig rolle med hensyn til at forebygge fattigdom og social udstødelse i medlemsstaterne; understreger betydningen af, at EU og dets medlemsstater udarbejder specifikke programmer til udryddelse af børnefattigdom, eftersom der skal tages særligt hensyn til fattigdommens særligt skadelige indvirkning på børns sociale, psykologiske og fysiske udvikling og de sundhedsmæssige konsekvenser for kommende voksengenerationer; understreger, at børn er i uforholdsmæssig stor risiko for social og økonomisk udstødelse, og at de oplever, at deres grundlæggende rettigheder krænkes på grund af misbrug, vold, udnyttelse, fattigdom og andre former for social udstødelse; understreger, at fattigdom i sig selv er en form for social uretfærdighed, som har rødder i uligheder mellem kønnene, forskelsbehandling og ulige muligheder for adgang til varer og tjenester; opfordrer Kommissionen og Rådet til at tage hensyn til de grundlæggende rettigheder, når de fremsætter forslag til den økonomiske politik, og til at sikre, at der foretages analyser af konsekvenserne for menneskerettighederne, når der træffes beslutninger om at ved tage forslagene, således at mulige negative konsekvenser for menneskerettighederne bliver vurderet; opfordrer medlemsstaterne til at garantere alle lige adgang til sundhedspleje, uddannelse af høj kvalitet og boliger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at store nedskæringer i statsudgifterne til offentlige tjenester har haft alvorlig indvirkning på uligheden, hvilket har haft store konsekvenser for EU's sociale struktur i mange medlemsstater, og understreger, at dette fortsætter i dag — hvilket forværrer den allerede voksende ulighed og krænker de grundlæggende rettigheder — og navnlig påvirker kvinder, personer med handicap, ældre, børn, migranter, romaer, omrejsende, LGBTI+-personer og personer i andre dårligt stillede grupper; gentager, at makroøkonomiske politikker ikke kun skal styres af økonomisk vækst, men også af sociale standarder, så det sikres, at de mest sårbare i samfundet fuldt ud kan udøve deres sociale, politiske og økonomiske rettigheder; understreger, at lige adgang til og muligheder for uddannelse og beskæftigelse af høj kvalitet spiller en afgørende rolle med hensyn til at afhjælpe ulighed og løfte folk ud af fattigdom; anerkender betydningen af arbejdstagerrettigheder, f.eks. barselsorlov og fædreorlov, som bidrager til at skabe et sundt og stabilt miljø for børn; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage love, der beskytter og styrker sådanne rettigheder, der bidrager til familiers sociale og økonomiske stabilitet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre passende arbejdsvilkår og beskyttelse mod økonomisk udnyttelse og forskelsbehandling, navnlig for de grupper, der er mest udsat for at opleve sådanne uligheder, såsom unge; opfordrer medlemsstaterne til at styrke gennemførelsen af ungdomsgarantien og derved sikre, at alle unge har adgang til beskæftigelse og uddannelsesmuligheder af høj kvalitet, og at sådanne tilbud fordeles ligeligt mellem medlemsstaterne og regionerne; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet med henblik på at sikre lige adgang til beskæftigelsesmuligheder uanset religion, alder, handicap og seksuel orientering; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at en bolig ikke bare er en handelsvare, men en nødvendighed, da folk uden én ikke kan deltage fuldt ud i samfundet eller få adgang til deres grundlæggende rettigheder; er bekymret over, at især unge presses ud af boligmarkedet på grund af priserne, og beklager dybt tilfælde af forskelsbehandling fra udlejernes side og gennem politikker, der reducerer boligstøtten til unge; er foruroliget over, at op mod en tredjedel af alle hjemløse i de fleste EU-medlemsstater er mellem 18 og 29 år gamle; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overtage henstillingerne fra Europarådets menneskerettighedskommissær i hendes indlæg af 23. januar 2020 med titlen »The right to affordable housing: Europe's neglected duty«, navnlig henstillingen om, at alle medlemsstater straks bør acceptere at være bundet af artikel 31 i den reviderede europæiske socialpagt om retten til en bolig; opfordrer medlemsstaterne til i deres sociale politikker at prioritere borgernes ret til en ordentlig bolig og øge investeringerne i sociale og økonomisk overkommelige boliger for at bekæmpe overbebyrdelsen af boligudgifter, navnlig med henblik på at beskytte dårligt stillede og sårbare grupper; opfordrer Kommissionen til på behørig vis at undersøge forskelsbehandling i forbindelse med adgang til en bolig, hvilket er forbudt i henhold til direktivet om racelighed, samt til at indlede overtrædelsesprocedurer i tilfælde af overtrædelser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver chartrets artikel 37, som fastslår, at foranstaltninger til at opnå et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker; understreger det presserende behov for at medtage relevante miljøhensyn i beslutningsprocessen for alle politikker og initiativer og mener, at bæredygtighed skal være det ledende princip for alle makroøkonomiske politikker for at sikre en retfærdig omstilling til en miljømæssigt bæredygtig økonomi og samtidig beskytte og skabe bæredygtig beskæftigelse og for at håndtere en af de største trusler mod menneskeheden; opfordrer til gennemførelse på EU-plan af Århuskonventionen, der knytter miljømæssige rettigheder og menneskerettigheder sammen; fremhæver, at miljøskader og visse offentlige myndigheders manglende tilvejebringelse af oplysninger om alvorlige miljørisici, som den enkelte udsættes for, kan få alvorlige skadelige konsekvenser for den enkelte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at i henhold til artikel 6 i TEUF ligger kompetencen til beskyttelse og forbedring af menneskers sundhed hos EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

5.

Ret til ligebehandling

| 6. | gentager, at kvinder og piger skal have ret til at bestemme over deres krop og seksualitet; opfordrer alle medlemsstaterne til at garantere omfattende seksualundervisning, umiddelbar adgang for kvinder og piger til familieplanlægning og den samlede vifte af tjenesteydelser inden for seksuel og reproduktiv sundhed, herunder moderne svangerskabsforebyggende metoder og sikker og lovlig abort; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer den nuværende synlige og organiserede modreaktion på globalt og europæisk plan mod ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder, herunder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder; fastholder på det kraftigste, at nægtelse af tjenesteydelser inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder udgør en form for vold mod kvinder og piger, og understreger, at Menneskerettighedsdomstolen ved flere lejligheder har afsagt dom om, at restriktive abortlove og forhindring af adgang til lovlig abort krænker kvinders menneskerettigheder; gentager, at sundhedspersonales afvisning af at levere den samlede vifte af tjenesteydelser inden for reproduktiv og seksuel sundhed af personlige årsager ikke må krænke kvinders eller pigers ret til adgang til reproduktiv sundhedspleje; opfordrer Kommissionen til at medtage behovet for at opretholde seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i sin strategi for grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer det alarmerende antal kvindedrab i EU, som er den mest ekstreme form for vold mod kvinder; beklager manglen på tilgængelige data i nogle medlemsstater, hvilket afspejler, at dette problem ikke anerkendes; opfordrer Rådet til snarest muligt at afslutte EU's ratificering af Istanbulkonventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet baseret på en bred tiltrædelse uden begrænsninger; opfordrer indtrængende Rådet og de medlemsstater, der endnu ikke har gjort dette, til at afslutte ratificeringen af Istanbulkonventionen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer på det kraftigste alle former for seksuel, gynækologisk og obstetrisk vold mod kvinder såsom uhensigtsmæssige handlinger eller handlinger uden samtykke, smertefulde indgreb uden bedøvelse, kvindelig kønslemlæstelse, tvangsabort, tvangssterilisation og tvangsrugemoderskab; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer på det kraftigste den etniske segregation af romakvinder i sundhedsfaciliteter for mødre; opfordrer medlemsstaterne til straks at forbyde alle former for etnisk segregation i sundhedsfaciliteter, herunder i forbindelse med sundhedspleje for mødre; opfordrer medlemsstaterne til at sikre effektive og rettidige retsmidler for alle, der har overlevet tvangssterilisation, herunder gennem indførelse af effektive erstatningsordninger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer hadforbrydelser og hadefuld tale samt enhver form for forskelsbehandling, herunder på grund af race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, sprog, religion eller tro, politisk anskuelse, mindretalsstatus, handicap, seksuel orientering, kønsidentitet, kønsudtryk eller kønskarakteristika; gentager sin bekymring over, at hadefuld tale på internettet stadig er et udbredt og presserende problem; advarer mod den stigende grad og normalisering af hadefuld tale og forskellige former for racisme, herunder islamofobi, sintifjendtlighed, antisemitisme og racisme mod sorte og farvede personer i mange medlemsstater, hvilket får næring fra den stigende fremkomst af ekstremistiske bevægelser og deres retorik samt af regeringsrepræsentanter eller politiske ledere i visse medlemsstater, der anvender hadefuld tale til at sprede racistisk, fremmedfjendsk og LGBTI-fjendtlig retorik; udtrykker bekymring over ofrenes manglende anmeldelse af hadforbrydelser på grund af utilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger og myndighedernes manglende efterforskning samt domfældelse for hadforbrydelser i medlemsstaterne; understreger derfor, at det er nødvendigt at tilskynde ofrene til at anmelde hadforbrydelser eller forskelsbehandling, gøre det lettere for ofrene at anmelde dem og yde ofrene fuld beskyttelse og støtte; minder om, at medlemsstaterne bør sikre, at hadforbrydelser og hadefuld tale bliver effektivt registreret, efterforsket, retsforfulgt og prøvet ved en domstol; opfordrer Kommissionen og FRA til at fortsætte deres arbejde med overvågning af hadforbrydelser og hadefuld tale i medlemsstaterne og til jævnligt at rapportere om tilfælde og tendenser; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at der i Den Europæiske Union har været angreb på steder, hvor der foregår kristen gudsdyrkelse, eller andre steder med tilknytning til kristendommen, såsom kirker, kirkegårde, monumenter og statuer; fordømmer alle angreb på kristne og opfordrer til ligebehandling af kristne i Europa og på verdensplan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at EU's institutioner og agenturer er forpligtet til fuldt ud at opretholde alle borgeres ret til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed og forbuddet mod forskelsbehandling på grund af religion eller tro, herunder filosofisk overbevisning, i den offentlige og private sfære; opfordrer medlemsstaterne til at beskytte tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfriheden og til effektivt at gennemføre EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse heraf; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er yderst bekymret over, at nyfascistiske bevægelser i nogle medlemsstater er blevet mere synlige i kraft af deres brug af fascistiske symboler og ditto retorik, selv om fremme af fascisme er forbudt i flere medlemsstater i henhold til deres nationale ret; er dybt bekymret over den stadigt større normalisering af fascisme i hele EU; anmoder indtrængende medlemsstaterne om at indføre et effektivt forbud mod nyfascistiske og nynazistiske grupper og andre foreninger og sammenslutninger, der forherliger og glorificerer nazisme og fascisme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at direktivet om racelighed gennemføres fuldt ud med henblik på at bekæmpe vedvarende racisme mod sorte og farvede personer, transfobi, sintifjendtlighed, antisemitisme og islamofobi; fordømmer, at racemæssige, etniske, sproglige og religiøse mindretal udsættes for strukturel racisme, forskelsbehandling, hadforbrydelser og hadefuld tale, manglende adgang til domsprøvelse og vedvarende socioøkonomiske uligheder på f.eks. bolig-, sundheds-, beskæftigelses- og uddannelsesområdet, hvilket skal anerkendes som store hindringer for fuld udøvelse af grundlæggende rettigheder og en væsentlig hindring for inklusion og lighed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage det 2008 foreslåede ligebehandlingsdirektiv, som stadig afventer Rådets godkendelse, for at få lukket det nuværende hul i beskyttelsen i EU's retlige ramme om forbud mod forskelsbehandling på grund af alder, handicap, religion, tro eller seksuel orientering på livets vigtige områder såsom social beskyttelse, uddannelse og adgang til varer og tjenester; opfordrer Kommissionen til aktivt at bekæmpe segregation og forskelsbehandling, herunder ved at indlede overtrædelsesprocedurer med henblik på ved hjælp af straffelovgivningen at fremme effektiv anvendelse af rammeafgørelsen om bekæmpelse af visse former for racisme og fremmedhad; minder om, at disse foranstaltninger bør ledsages af passende nationale integrationsstrategier; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) har til formål at sikre lige muligheder i relation til tilgængelighed, deltagelse, ligestilling, beskæftigelse, uddannelse, social beskyttelse, sundhed og EU's optræden udadtil; understreger, at personer med handicap fortsat stilles ugunstigt og forskelsbehandles for så vidt angår beskæftigelse, uddannelse og social inklusion; understreger i denne henseende vigtigheden af tilgængelighed i offentlige rum, en minimumssats for beskæftigelse af personer med handicap og garantier for inkluderende uddannelse, herunder adgang til initiativer såsom Erasmus+, idet der lægges særlig vægt på børn med handicap; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at børn beskyttes mod enhver form for forskelsbehandling på uddannelsesområdet; opfordrer navnlig til, at børn med handicap, der indebærer sproglige udviklingsproblemer såsom autismespektrumforstyrrelser, gives særlig beskyttelse, når deres uddannelse finder sted i flersprogede miljøer, således at de — såfremt familien ønsker det — får mulighed for at studere på deres modersmål; |
| --- | --- |

18.

Frihedsrettigheder

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at beskytte og udvikle en levende, uafhængig, pluralistisk og fri mediesektor; fordømmer i denne henseende enhver foranstaltning, der har til formål at lukke munden på kritiske medier og underminere mediefriheden og mediepluralismen, herunder med avancerede midler, som typisk ikke medfører en varsling af Europarådets platform for beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed; udtrykker bekymring over oprettelsen af regeringskontrollerede organer, der forvalter store dele af et lands medielandskab, og kapringen af public service-medier med henblik på at fremme partipolitiske interesser; minder om, at det udgør en betydelig risiko for den mangfoldighed af informationer og synspunkter, der kommer til udtryk i medieindholdet, når medieejerskab er stærkt koncentreret, uanset om det er koncentreret omkring statslige eller private aktører; minder om, at ytrings- og informationsfrihed, herunder kunstnerisk ytringsfrihed, og mediefrihed er grundlæggende for demokratiet og retsstatsprincippet, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at garantere deres mediemyndigheders uafhængighed; minder om, at retten til at søge, modtage og meddele oplysninger og idéer enten mundtligt, skriftligt eller på tryk, i form af kunst eller via andre medier er en del af den kunstneriske ytringsfrihed (63); |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om den grundlæggende rolle, som undersøgende journalistik spiller med hensyn til at fungere som vagthund i et demokratisk samfund og dermed styrke offentlighedens kontrol med de politiske aktører, herunder med i forbindelse med korruption; fordømmer den fortsatte eksistens af og stigning i vold og trusler mod og intimidering af journalister i mange medlemsstater, herunder i forbindelse med offentliggørelse af oplysninger om overtrædelser af grundlæggende rettigheder, hvilket ofte fører til selvcensur og underminerer borgernes ret til information; anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag til stærke og omfattende mekanismer til beskyttelse og styrkelse af ytrings- og mediefriheden samt forbedring af beskyttelsen af journalister, herunder ved at sikre gennemsigtigt medieejerskab, vedtage et EU-direktiv om bekæmpelse af SLAPP, oprette en permanent EU-fond for uafhængige medier og undersøgende journalister og etablere en hurtig reaktionsmekanisme for journalister, der er i fare; opfordrer medlemsstaterne til at forebygge og straffe angreb på undersøgende journalister under udøvelsen af deres arbejde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver den særligt vigtige rolle, som whistleblowere spiller med hensyn til at beskytte almenhedens interesse og fremme en kultur af offentlig ansvarlighed og integritet i såvel offentlige som private institutioner; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt og fuldt ud at gennemføre bestemmelserne i direktiv (EU) 2019/1937 så direktivets virkninger optimeres straks ved ikrafttrædelsen; opfordrer medlemsstaterne til at supplere sådanne foranstaltninger for også at beskytte whistleblowere i tilfælde, hvor de rapporterer om overtrædelser, der ikke er omfattet af EU-retten; |
| --- | --- |

21.

| 22. | udtrykker sin bekymring over den trussel, som forskellige former for propaganda og misinformation udgør for tale- og ytringsfriheden samt mediernes uafhængighed, og understreger samtidig den negative indvirkning, de kan have på kvaliteten af den politiske debat og borgernes deltagelse i demokratiske samfund; opfordrer Kommissionen til at fremme og investere i styrkelsen af mediekendskab, aktivt støtte journalistik af god kvalitet, fremme databeskyttelse og skabe et mere gennemsigtigt onlineøkosystem, samtidig med at mediefriheden og -pluralismen sikres; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at politisk profilanalyse, desinformation og manipulation af oplysninger udgør en trussel mod EU's demokratiske værdier; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bidrage til udviklingen af uddannelse inden for kritisk tankegang, således at borgerne kan danne deres egne holdninger med henblik på at tackle disse risici; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at retshåndhævende personale i udførelsen af deres opgaver skal respektere og beskytte den menneskelige værdighed samt opretholde og beskytte alle personers menneskerettigheder; understreger, at politiets primære opgave er at garantere borgernes sikkerhed og sørge for, at protester afvikles fredeligt; fordømmer retshåndhævende myndigheders voldelige og uforholdsmæssige indgreb under fredelige demonstrationer; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de retshåndhævende myndigheders magtanvendelse altid er lovlig, forholdsmæssig, nødvendig og anvendt som sidste udvej, og at den bevarer menneskers liv og fysiske integritet; opfordrer de relevante nationale myndigheder til i tilfælde, hvor der er mistanke eller påstande om uforholdsmæssig magtanvendelse, at sikre en gennemsigtig, upartisk, uafhængig og effektiv efterforskning og undgå straffrihed; minder om, at de retshåndhævende myndigheder er fuldt ud ansvarlige for opfyldelsen af deres forpligtelser og overholdelse af de relevante retlige og operationelle rammer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fordømmer på det kraftigste de voksende begrænsninger af forsamlingsfriheden, herunder i forbindelse med valg; opfordrer medlemsstaterne til at afholde sig fra at vedtage restriktive love om forsamlingsfriheden og tilskynder EU og medlemsstaterne til at tage yderligere skridt til at sikre og beskytte forsamlingsfriheden som en grundlæggende rettighed og som et grundlæggende princip for demokratiske processer; opfordrer Kommissionen til at spille en aktiv rolle med hensyn til at fremme disse rettigheder i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om den vigtige rolle, som civilsamfundet spiller på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og internationalt plan med hensyn til at repræsentere borgernes interesser, styrke de mindretals stemmer, der ikke er ordentligt repræsenteret og forsvare og fremme de principper, der er nedfældet i artikel 2 i TEU; understreger behovet for at sikre et miljø, der er befordrende for, at civilsamfundsorganisationer kan fungere uden at blive angrebet og uden unødvendige eller vilkårlige restriktioner; |
| --- | --- |

26.

| 27. | er dybt bekymret over den stadig større indskrænkning af råderummet for det uafhængige civilsamfund i nogle medlemsstater, navnlig for kvinderettighedsorganisationer, LGBTI-organisationer og menneskerettighedsforkæmpere, herunder urimelige administrative byrder, nedskæringer i den finansielle støtte til gennemførelse af fortalerarbejde samt begrænsninger af forsamlings- og organisationsfriheden; fordømmer begrænsningerne af civilsamfundsorganisationers adgang til finansiering, som i nogle medlemsstater har et mere systemisk aspekt i form af ændringer af lovgivning og politik, og som påvirker deres arbejde og juridiske status i betydelig grad; opfordrer Kommissionen og Rådet til at øge EU's støtte til civilsamfundsorganisationer, der forsvarer værdierne i artikel 2 i TEU i Den Europæiske Union gennem programmet for rettigheder og værdier, som bør tildeles betydelig finansiering, hvilket Europa-Parlamentet har krævet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fastholder, at regelmæssig og omfattende overvågning og analyse er af afgørende betydning for at forstå de udfordringer, som civilsamfundet rundt om i Europa står over for; opfordrer Kommissionen til at medtage relevante indikatorer vedrørende civilsamfundets råderum, ytringsfriheden og foreningsfriheden i fremtidige årlige rapporter om retsstaten, til at fremsætte et forslag til en handlingsplan for beskyttelse og fremme af civilsamfundet, herunder vedtagelse af retningslinjer for beskyttelse af ytringsfriheden, foreningsfriheden og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger samt beskyttelse af udsatte menneskerettighedsforkæmpere og til at oprette en nødfond til beskyttelse af disse; glæder sig over forslaget om en revision af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 af 15. februar 2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (64) og understreger behovet for at styrke og udvide dets mandat efter en grundig konsekvensanalyse; opfordrer Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet til i den politiske beslutningsproces systematisk at anvende de data, som FRA har produceret; |
| --- | --- |

28.

| 29. | anerkender de alvorlige problemer, der kan opstå i udpræget euroskeptiske samfund, særlig dem, der sammenkobles med voldelige politiske synspunkter, og opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at tilskynde EU-borgerne, navnlig unge, til aktivt at tage del i EU-forhold, således at deres holdninger kan blive hørt via de demokratiske kanaler; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger de vigtige roller, som folkeoplysning og interkulturel dialog spiller i relation til at forbedre EU-borgernes forståelse af deres politiske deltagelse; opfordrer til, at EU-borgerne uddannes i deres rettigheder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at nye teknikker til indsamling og behandling af personoplysninger til forudsigelse og manipulation af adfærd har stadig større indvirkning på de grundlæggende rettigheder for milliarder af mennesker i EU og rundt om i verden, navnlig retten til privatlivets fred, databeskyttelse, information og mediefrihed og -pluralisme; opfordrer i denne forbindelse indtrængende private aktører og de kompetente myndigheder til at sikre, at EU-lovgivningen om databeskyttelse og privatlivets anvendes fuldt ud, og til at sikre, at den enkelte forstår, hvornår og hvordan vedkommendes personoplysninger behandles og til hvilke formål, og hvordan vedkommende kan gøre indsigelse mod databehandling og indgive klager med henblik på at beskytte retten til beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, hvis lovgivning til gennemførelse af det ugyldiggjorte datalagringsdirektiv ikke er blevet ophævet, således at de bringes i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis (65); |
| --- | --- |

32.

| 33. | fremhæver de mulige farer for de grundlæggende frihedsrettigheder og sikkerheden i forbindelse med anvendelsen af nye teknologier, navnlig systemer med kunstig intelligens, herunder risici vedrørende retten til beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, bioetiske problemer i forbindelse med anvendelsen af kunstig intelligens inden for sundhedspleje, mulig direkte og indirekte forskelsbehandling samt bias, mulig forværring af fordomme og marginalisering og spredning af desinformation; påpeger, at bias i datasæt og i udformningen og driften af disse systemer kan føre til partiske output, navnlig når de anvendes af retshåndhævende myndigheder, hvilket kan føre til, at disse systemer gengiver eksisterende samfundsmæssige, personlige og andre bias, og kan føre til forskelsbehandling på grundlag af sociale og økonomiske forhold, etnisk oprindelse, race, seksuel orientering, køn, handicap eller andre faktorer; understreger, at der er behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at privatlivets fred og personoplysninger beskyttes i lyset af udviklingen inden for nye teknologier, og understreger, at der skal tages højde for enhver indvirkning på de grundlæggende rettigheder; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at afhjælpe den voksende »digitale kløft«, navnlig inden for offentlig forvaltning og tjenesteydelser; understreger, at ældre mennesker sammen med mennesker fra en ugunstig socioøkonomisk baggrund er nogle af de grupper, der er mest påvirkede af den »digitale kløft«; understreger, at tilgangen til kunstig intelligens bør være »menneskecentreret« og sikre, at menneskelige værdier står i centrum for, hvordan systemer med kunstig intelligens udvikles, indføres, anvendes og overvåges, ved at sikre respekten for grundlæggende rettigheder som fastsat i traktaterne og chartret; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til lovgivning om en koordineret europæisk tilgang til kunstig intelligens, der er baseret på de etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens, som Kommissionens ekspertgruppe på højt plan om kunstig intelligens (AI HLEG) har udarbejdet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over de initiativer og foranstaltninger, som har til formål at styrke sikkerhedssamarbejdet mellem medlemsstaterne og fastlægge en effektiv EU-indsats mod terrorisme og sikkerhedstrusler i EU; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til fuldt ud at samarbejde med hinanden og forbedre den indbyrdes informationsudveksling og informationsudvekslingen med EU's agenturer på området retlige og indre anliggender; understreger, at det er vigtigt at respektere de grundlæggende rettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme; understreger, at det er vigtigt, at tilsynsmekanismer inden for efterretningstjenesten er i overensstemmelse med chartret og EMRK; opfordrer de pågældende institutioner til at tilvejebringe sikkerhedsforanstaltninger for at forhindre enhver efterfølgende viktimisering hidrørende fra ydmygelse og angreb på ofrenes omdømme fra sociale sektorer med relation til den angribende; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling fortsat er et centralt element i enhver strategi til at forebygge radikalisering og muliggøre afradikalisering af de mennesker, der allerede er medlemmer af ekstremistiske organisationer; gentager, at medlemsstaterne med løbende støtte fra Kommissionen må forbedre deres indsats for at forebygge radikalisering og voldelig ekstremisme gennem fremme af europæiske værdier, tolerance og fællesskab; |
| --- | --- |

35.

Migranters, asylansøgeres og flygtninges grundlæggende rettigheder

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre Europarådets menneskerettighedskommissærs henstilling fra juni 2019 med titlen »Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean«; gentager, at sikre og lovlige migrationsveje er den bedste måde til at undgå tab af menneskeliv; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at optrappe genbosættelsesforanstaltningerne, etablere humanitære korridorer til EU og gøre det muligt for asylansøgere at ansøge om humanitære visa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peger på vigtigheden af en streng forvaltning af EU's ydre grænser; |
| --- | --- |

37.

| 38. | udtrykker alvorlig bekymring over de vedvarende beretninger om voldelige tilbagedrivelser foretaget af retshåndhævende personale i visse medlemsstater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge sagen og træffe effektive foranstaltninger til at sikre, at denne politik og praksis afskaffes, herunder ved at sikre, at eksisterende nationale menneskerettighedsinstitutioner (ombudsmandsinstitutioner, nationale menneskerettighedsinstitutioner, nationale forebyggende mekanismer) overvåger grænsekontrolaktiviteter med støtte fra EU og internationale organer (Europarådets menneskerettighedskommissær, Europarådets Komité til Forebyggelse af Tortur, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder), og sikre, at EU-midler ikke anvendes til at begå krænkelser af de grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overholde folkeretten, EU-retten og chartret med henblik på at etablere en bred ramme for regulær migration og undgå at presse migranter til at benytte irregulære migrationskanaler; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fordømmer, at nogle medlemsstater har vedtaget love, politikker og praksis, der undergraver en effektiv beskyttelse af flygtninges, asylansøgeres og migranters menneskerettigheder på land og til søs; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte migranters, asylansøgeres og flygtninges menneskerettigheder samt princippet om ansvarsdeling i centrum for migrations- og asylpolitikker; er dybt bekymret over den humanitære situation i hotspotområder; opfordrer Kommissionen til at foreslå en hurtig løsning på de åbenlyse krænkelser af menneskerettighederne i modtagelsescentre for flygtninge og migranter på europæisk jord; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at det i henhold til folkeretten og EU-retten er en forpligtelse at redde liv; fordømmer, at der i nogle medlemsstater forekommer intimideringer, anholdelser og straffesager mod civilsamfundsorganisationer og enkeltpersoner, der yder humanitær bistand til migranter, hvis liv er i fare; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at humanitær bistand ikke kriminaliseres som fastsat i FN's protokol om menneskesmugling; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at papirløse migranter bør kunne udøve deres grundlæggende rettigheder fuldt ud uanset deres retlige eller administrative status; minder om, at kvinder og børn kan se sig nødsaget til at udføre seksuelle aktiviteter for at få beskyttelse eller skaffe de mest basale fornødenheder for at kunne overleve, og at dette ofte skyldes manglende bistand, sammenbrudte registreringssystemer og manglende overholdelse af princippet om varetagelse af barnets tarv, familieadskillelser eller manglende sikre og lovlige midler til indrejse i EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver, at børn udgør hen ved en tredjedel af asylansøgerne og derfor er særligt sårbare; opfordrer Unionen og dens medlemsstater til at styrke deres indsats for at forebygge, at uledsagede mindreårige ender som ofre for menneskehandel og seksuel udnyttelse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at afsætte ressourcer nok til at underminere smuglernetværks og smugleres forretningsmodel, som bringer de mest sårbare grupper såsom kvinder og børn i livstruende situationer, og til at forhindre mange i at løbe risikoen ved at begive sig ad farlige og ukontrollerede migrationsruter, hvor de ikke kan få adgang til en officiel asylprocedure; |
| --- | --- |

43.

| 44. | gentager, at tilbageholdelse af migrantbørn aldrig tjener barnets tarv i henhold til New York-erklæringen om flygtninge og migranter; opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere indsatsen for at sætte en stopper for tilbageholdelse af børn, navnlig i forbindelse med migrationen i hele EU, og udarbejde lokalsamfundsbaserede alternativer til tilbageholdelse samt prioritere integration, uddannelse og psykologisk støtte; understreger, at uledsagede mindreårige frem for alt er børn, der muligvis er i fare, og at barnets beskyttelse og ikke migrationspolitikker skal være det ledende princip for medlemsstaterne og Den Europæiske Union, når de tager sig af de mindreårige, således at kerneprincippet om barnets tarv overholdes; |
| --- | --- |

44.

Retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption

| 45. | gentager, at korruption udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, retsstatsprincippet og ligebehandlingen af alle borgere; fremhæver forbindelsen mellem korruption og krænkelser af grundlæggende rettigheder på en række områder såsom retsvæsenets uafhængighed, mediefrihed og journalisters og whistlebloweres ytringsfrihed, tilbageholdelsesfaciliteter, adgang til sociale rettigheder eller menneskehandel (66); |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at bekæmpe korruption på en beslutsom måde og til at udvikle effektive instrumenter til forebyggelse, bekæmpelse og sanktionering af korruption og svig samt sikre regelmæssig overvågning af anvendelsen af offentlige midler; opfordrer Kommissionen til straks at genoptage sin årlige overvågning af og rapportering om bekæmpelse af korruption med henvisning til EU-institutionerne og medlemsstaterne; opfordrer alle medlemsstaterne til at efterkomme henstillingerne fra Greco; |
| --- | --- |

46.

| 47. | fremhæver, at organiseret kriminalitet primært muliggøres af korruption; fordømmer på det kraftigste stigningen i menneskehandel og opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU-institutionerne til at øge samarbejdet og intensivere deres bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | bekræfter Parlamentets støtte til hurtig etablering af en effektiv, uafhængig og fuldstændig operationel Europæisk Anklagemyndighed (EPPO) for at styrke bekæmpelsen af svig i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at retsstatsprincippet er en af demokratiets hjørnesten, der fastholder magtens tredeling, sikrer ansvarlighed, bidrager til tillid til offentlige institutioner og garanterer principperne om legalitet, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den udøvende magt, domstolenes uafhængighed, upartiskhed og lighed for loven; understreger, at retsstatsprincippet og domstolenes uafhængighed i særdeleshed er afgørende for borgernes mulighed for at udøve deres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; påpeger, at den grundlæggende ret til effektive retsmidler i henhold til artikel 47 i chartret kræver adgang til en »uafhængig« domstol; fremhæver, at politisk indflydelse på eller kontrol med retsvæsenet og lignende hindringer for de enkelte dommeres uafhængighed ofte har resulteret i, at retsvæsenet ikke har kunnet udfylde sin rolle med at føre uafhængig kontrol af den udøvende og den lovgivende magts vilkårlige magtanvendelse; fordømmer brugen af retssystemet til politiske formål med henblik på at skade, ulovliggøre og standse politisk uenighed; |
| --- | --- |

49.

| 50. | minder om den iboende forbindelse mellem retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og behovet for at øge bevidstheden om de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU og chartret, ved at oplyse om borgernes rettigheder; |
| --- | --- |

50.

| 51. | fordømmer på det kraftigste visse medlemsstaters regeringers bestræbelser på at svække magtens tredeling og retsvæsenets uafhængighed; udtrykker især sin dybe bekymring over beslutninger, som sætter spørgsmålstegn ved europæisk rets forrang, og opfordrer Kommissionen til at anvende alle tilgængelige midler til at sætte ind over for disse angreb; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til rettidigt at tage hånd om alle overtrædelser af artikel 2 i TEU, navnlig dem, der påvirker de grundlæggende rettigheder, inden for rammerne af den bebudede gennemgang af retsstatsforholdene; gentager, at der er et kritisk behov for en EU-mekanisme for demokrati, retsstaten og de grundlæggende rettigheder, sådan som Parlamentet har foreslået, herunder en årlig uafhængig, evidensbaseret og ikkediskriminerende gennemgang, hvor alle medlemsstaternes overholdelse af artikel 2 i TEU vurderes; fremhæver, at overtrædelser af artikel 2 i TEU undergraver den gensidige tillid mellem medlemsstaterne og gør grænseoverskridende retsligt samarbejde uholdbart; |
| --- | --- |

52.

| 53. | beklager, at der ikke er gjort fremskridt i de igangværende artikel 7-procedurer, på trods af at Kommissionens, FN's, OSCE's og Europarådets rapporter og erklæringer angiver, at situationen i de berørte medlemsstater er blevet forværret; opfordrer Rådet til at tage hensyn til situationen vedrørende de grundlæggende rettigheder, demokratiet og retsstatsprincippet i sine høringer om proceduren i artikel 7, stk. 1; minder om, at Europa-Parlamentet ikke kan udelukkes fra disse igangværende høringer; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at gøre fuld brug af alle de redskaber, de har til rådighed, for at imødegå risikoen for alvorlige overtrædelser af retsstatsprincippet og gøre fremskridt med de igangværende artikel 7-procedurer; påpeger, at den manglende effektivitet af EU's indsats for at beskytte de grundlæggende rettigheder bringer hele EU-retten og borgernes rettigheder, som er baseret derpå, i fare og svækker EU's troværdighed; |
| --- | --- |

54.

Fængselsforhold

| 55. | er foruroliget over, at fængselsvilkårene ikke opfylder standarderne i visse medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne til at overholde reglerne for frihedsberøvelse, der følger af folkeretlige instrumenter og Europarådets standarder; minder om, at varetægtsfængsling er beregnet til at være en ekstraordinær foranstaltning, som kun skal anvendes i de tilfælde, hvor det er strengt nødvendigt og forholdsmæssigt og i det kortest mulige tidsrum, og beklager den fortsatte overdrevne anvendelse af varetægtsfængsling i stedet for alternative foranstaltninger, som ikke indebærer frihedsberøvelse; minder om, at sårbare grupper af fængslede såsom kvinder, unge, etniske minoriteter, LGBTI-personer, personer med mentale sundhedsbehov eller alvorligt syge har særlige behov, som der skal tages hensyn til; opfordrer Kommissionen til at vedtage fælles EU-standarder for fængselsforhold for at beskytte de fængsledes rettigheder og fremme standarder for frihedsberøvelse i EU; |
| --- | --- |

55.

EU's tiltrædelse af EMRK

| 56. | minder om forpligtelsen i artikel 6 i TEU til at tiltræde EMRK; opfordrer Kommissionen til at tage de nødvendige skridt til at fjerne de retlige hindringer for, at tiltrædelsesprocessen kan afsluttes, og til at fremlægge et nyt udkast til en aftale om EU's tiltrædelse af EMRK; mener, at fuldførelsen heraf vil indføre yderligere sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende rettigheder for EU-borgere og personer med bopæl i EU og tilvejebringe endnu en mekanisme til håndhævelse af menneskerettighederne, nemlig muligheden for at indgive en klage til Menneskerettighedsdomstolen over en EU-institutions eller en medlemsstats handling til gennemførelse af EU-retten, såfremt spørgsmålet henhører under EMRK; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(2)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(4)  EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17.

(5)  EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=en&newsId=9378

(7)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=27678&lang=en

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0350.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0033.

(10)  EUT L 186 af 11.7.2019, s. 105.

(11)  EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79.

(12)  EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1.

(13)  https://rm.coe.int/8th-/168094b073

(14)  https://www.coe.int/en/web/anti-human-trafficking/country-monitoring-work

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN

(16)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 9.

(17)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 130.

(18)  EUT C 41 af 6.2.2020, s. 41.

(19)  https://rm.coe.int/lives-saved-rights-protected-bridging-the-protection-gap-for-refugees-/168094eb87

(20)  https://fra.europa.eu/en/publication/2019/2019-update-ngo-ships-involved-search-and-rescue-mediterranean-and-criminal

(21)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 94.

(22)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 183.

(23)  EUT C 328 af 6.9.2016, s. 4.

(24)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 171.

(25)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0075.

(26)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0229.

(27)  EUT C 41 af 6.2.2020, s. 64.

(28)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 21.

(29)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 138.

(30)  EUT C 345 af 16.10.2020, s. 58.

(31)  EUT C 345 af 16.10.2020, s. 22.

(32)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0251.

(33)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0349.

(34)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0128.

(35)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0127.

(36)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0239.

(37)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0058.

(38)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0066.

(39)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0111.

(40)  EUT L 167 af 4.7.2018, s. 28.

(41)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0101.

(42)  EUT C 76 af 9.3.2020, s. 114.

(43)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0014.

(44)  Ansøgning nr. 141165/16, dom af 13. juni 2019.

(45)  https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-shd-and-others-v-greece-austria-croatia-hungary-northern-macedonia-serbia-and-slovenia

(46)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d

(47)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-EN.asp?fileid=28074&lang=en

(48)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0080.

(49)  Europa-Kommissionens 2018-beretning om anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/784b02a4-a1f2-11e9-9d01-01aa75ed71a1/language-en

(50)  European Union Agency for Fundamental Rights (FRA), Fundamental Rights Report 2018/Fundamental Rights report 2019.

(51)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-frf-2018-chair-statement_en.pdf

(52)  https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/20190390_mh0419039enn_pdf.pdf

(53)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/living-in-a-clean-environment-a-neglected-human-rights-concern-for-all-of-us

(54)  http://www.assembly.coe.int/LifeRay/EGA/Pdf/TextesProvisoires/2019/20190912-ObstetricalViolence-EN.pdf

(55)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-eu-minorities-survey-muslims-selected-findings_en.pdf

(56)  Der er blevet indført LGBT-frie zoner i Polen — https://atlasnienawisci.pl/.

(57)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/the-right-to-affordable-housing-europe-s-neglected-duty

(58)  https://www.feantsa.org/download/full-report-en1029873431323901915.pdf.

(59)  https://rm.coe.int/annual-report-2018-democracy-in-danger-threats-and-attacks-media-freed/1680926453

(60)  Europarådets menneskerettighedskommissær, »Shrinking space for freedom of peaceful assembly«, Europarådet, Strasbourg, 2019.

(61)  https://www.iom.int/news/iom-mediterranean-arrivals-reach-110699-2019-deaths-reach-1283-world-deaths-fall

(62)  Se også forpligtelserne i den internationale konvention fra 1974 om sikkerhed for menneskeliv på søen (SOLAS), den internationale konvention fra 1979 om maritim eftersøgning og redning (SAR) og den internationale konvention fra 1989 om bjærgning.

(63)  ECHR's dom af 24. maj 1988 i sagen Müller m.fl. mod Schweiz, præmis 27 og 33, ECHR's dom af 8. juli 1999 i sagen Karatas mod Tyrkiet og ECHR's dom af 22. oktober 2007 i sagen Lindon, Otchakovsky-Laurens og July mod Frankrig.

(64)  EUT L 53 af 22.2.2007, s. 1.

(65)  Forenede sager C-203/15 og C-698/15 — Tele2 Sverige, og forenede sager C-293/12 og C-594/12 — Digital Rights Ireland.

(66)  https://rm.coe.int/factsheet-human-rights-and-corruption/16808d9c83

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/126 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/126

---

P9_TA(2020)0329

Forværringen af menneskerettighedssituationen i Algeriet, navnlig sagen om journalist Khaled Drareni

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om den stadig forværrede menneskerettighedssituation i Algeriet, navnlig sagen om journalisten Khaled Drareni (2020/2880(RSP))

(2021/C 425/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Algeriet, navnlig beslutning af 28. november 2019 om situationen for så vidt angår frihedsrettighederne i Algeriet (1) og beslutning af 30. april 2015 om fængsling af arbejdstagere og menneskerettighedsaktivister i Algeriet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Algeriet, navnlig beslutning af 28. november 2019 om situationen for så vidt angår frihedsrettighederne i Algeriet (1) og beslutning af 30. april 2015 om fængsling af arbejdstagere og menneskerettighedsaktivister i Algeriet (2),

| — | der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2019 af 15. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2019 af 15. juni 2020,

| — | der henviser til Den Internationale Juristkommissions briefingdokument »Flawed and inadequate: Algeria's Constitutional Amendment Process«, som blev offentliggjort i oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Juristkommissions briefingdokument »Flawed and inadequate: Algeria's Constitutional Amendment Process«, som blev offentliggjort i oktober 2020,

| — | der henviser til den fælles skrivelse af 29. september 2020 underskrevet af 31 lokale, regionale og internationale civilsamfundsorganisationer, som fordømmer undertrykkelsen af det algeriske civilsamfund, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles skrivelse af 29. september 2020 underskrevet af 31 lokale, regionale og internationale civilsamfundsorganisationer, som fordømmer undertrykkelsen af det algeriske civilsamfund,

| — | der henviser til de fire meddelelser, som FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer sendte til den algeriske regering mellem den 30. marts og den 16. september 2020, om vilkårlige og voldelige anholdelser, uretfærdige retssager og repressalier mod menneskerettighedsforkæmpere og fredelige aktivister, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fire meddelelser, som FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer sendte til den algeriske regering mellem den 30. marts og den 16. september 2020, om vilkårlige og voldelige anholdelser, uretfærdige retssager og repressalier mod menneskerettighedsforkæmpere og fredelige aktivister,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Algeriet, og navnlig artikel 2, hvori det fastsættes, at respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder skal udgøre et væsentligt element i aftalen og danne grundlag for parternes interne og internationale politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Algeriet, og navnlig artikel 2, hvori det fastsættes, at respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder skal udgøre et væsentligt element i aftalen og danne grundlag for parternes interne og internationale politikker,

| — | der henviser til det 11. møde i Associeringsrådet EU-Algeriet, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 11. møde i Associeringsrådet EU-Algeriet,

| — | der henviser til de fælles partnerskabsprioriteter, som Algeriet og Den Europæiske Union vedtog inden for rammerne af den reviderede europæiske naboskabspolitik den 13. marts 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles partnerskabsprioriteter, som Algeriet og Den Europæiske Union vedtog inden for rammerne af den reviderede europæiske naboskabspolitik den 13. marts 2017,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2020 om EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024, og navnlig EU's menneskerettighedsmekanisme, som er oprettet for at beskytte og støtte journalister og mediefolk, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2020 om EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024, og navnlig EU's menneskerettighedsmekanisme, som er oprettet for at beskytte og støtte journalister og mediefolk,

| — | der henviser til den algeriske straffelov, særlig artikel 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144a2, 146 og 196a, |
| --- | --- |

—

der henviser til den algeriske straffelov, særlig artikel 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144a2, 146 og 196a,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere, om dødsstraf, om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og om ytringsfrihed online og offline samt til EU's strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere, om dødsstraf, om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og om ytringsfrihed online og offline samt til EU's strategiske ramme og handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ICESCR), konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (UNCAT) og konventionen om barnets rettigheder, som alle fire er ratificeret af EU's medlemsstater og Algeriet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ICESCR), konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (UNCAT) og konventionen om barnets rettigheder, som alle fire er ratificeret af EU's medlemsstater og Algeriet,

| — | der henviser til udtalelse 7/2020 om tilbageholdelsen af Fadel Breika vedtaget af FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse (WGAD), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 7/2020 om tilbageholdelsen af Fadel Breika vedtaget af FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse (WGAD),

| — | der henviser til den tredje universelle regelmæssige gennemgang af Algeriet, som blev vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd under dets 36. samling den 21.-22. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje universelle regelmæssige gennemgang af Algeriet, som blev vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd under dets 36. samling den 21.-22. september 2017,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder (ACHPR), |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder (ACHPR),

| — | der henviser til det internationale pressefrihedsindeks fra 2020 udarbejdet af Journalister uden Grænser, |
| --- | --- |

—

der henviser til det internationale pressefrihedsindeks fra 2020 udarbejdet af Journalister uden Grænser,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Algeriet siden februar 2019 har oplevet en hidtil uset protestbevægelse (Hirak) som reaktion på udsigten til en femte mandatperiode for den daværende præsident, Abdelaziz Bouteflika; der henviser til, at de fredelige demonstrationer mod regeringens korruption og med krav om en civil stat, et uafhængigt retsvæsen, demokratiske reformer, gennemsigtighed og inkluderende rammer for forberedelse af frie valg, fandt sted regelmæssigt i hele landet på fredage og tirsdage og fortsatte i et helt år, også under valgprocessen; der henviser til, at disse betydelige ugentlige demonstrationer blev standset frivilligt i marts 2020 på grund af covid-19-pandemien, selv om protestbevægelsen er fortsat på sociale medier; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Algeriet siden februar 2019 har oplevet en hidtil uset protestbevægelse (Hirak) som reaktion på udsigten til en femte mandatperiode for den daværende præsident, Abdelaziz Bouteflika; der henviser til, at de fredelige demonstrationer mod regeringens korruption og med krav om en civil stat, et uafhængigt retsvæsen, demokratiske reformer, gennemsigtighed og inkluderende rammer for forberedelse af frie valg, fandt sted regelmæssigt i hele landet på fredage og tirsdage og fortsatte i et helt år, også under valgprocessen; der henviser til, at disse betydelige ugentlige demonstrationer blev standset frivilligt i marts 2020 på grund af covid-19-pandemien, selv om protestbevægelsen er fortsat på sociale medier;

| B. | der henviser til, at Algeriet efter præsident Bouteflikas tilbagetræden den 2. april 2019 som reaktion på Hirak-bevægelsen og to efterfølgende udsættelser af valget, hvorunder den militære ledelse spillede en fremtrædende rolle, afholdt præsidentvalg den 12. december 2019, hvor den tidligere premierminister, Abdelmadjid Tebboune, blev præsident; der henviser til, at Hirak-bevægelsen fordømte listen over kandidater for deres tilknytning til den tidligere administration og boykottede valget, ved hvilket den officielle valgdeltagelse var på under 40 %; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Algeriet efter præsident Bouteflikas tilbagetræden den 2. april 2019 som reaktion på Hirak-bevægelsen og to efterfølgende udsættelser af valget, hvorunder den militære ledelse spillede en fremtrædende rolle, afholdt præsidentvalg den 12. december 2019, hvor den tidligere premierminister, Abdelmadjid Tebboune, blev præsident; der henviser til, at Hirak-bevægelsen fordømte listen over kandidater for deres tilknytning til den tidligere administration og boykottede valget, ved hvilket den officielle valgdeltagelse var på under 40 %;

| C. | der henviser til, at de politiske anholdelser og vilkårlige tilbageholdelser af fredelige aktivister fra Hirak og fagforeninger samt af journalister er taget til siden sommeren 2019 i strid med den grundlæggende ret til en retfærdig rettergang; der henviser til, at censur af, retssager mod og hårde straffe til uafhængige medier, der ofte anklages for at lægge råd op med udenlandske magter mod den nationale sikkerhed, bliver stadig værre på trods af, at Bouteflikas regering officielt er trådt tilbage; der henviser til, at de sikkerhedsrestriktioner, der blev indført for at bekæmpe covid-19-pandemien, har bidraget til skærpet kontrol og udnyttes af myndighederne til yderligere at begrænse det civile rum, begrænse fredelig dissens og hæmme ytringsfriheden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de politiske anholdelser og vilkårlige tilbageholdelser af fredelige aktivister fra Hirak og fagforeninger samt af journalister er taget til siden sommeren 2019 i strid med den grundlæggende ret til en retfærdig rettergang; der henviser til, at censur af, retssager mod og hårde straffe til uafhængige medier, der ofte anklages for at lægge råd op med udenlandske magter mod den nationale sikkerhed, bliver stadig værre på trods af, at Bouteflikas regering officielt er trådt tilbage; der henviser til, at de sikkerhedsrestriktioner, der blev indført for at bekæmpe covid-19-pandemien, har bidraget til skærpet kontrol og udnyttes af myndighederne til yderligere at begrænse det civile rum, begrænse fredelig dissens og hæmme ytringsfriheden;

| D. | der henviser til, at der på denne baggrund af undertrykkelse, som i øjeblikket finder sted i Algeriet, er stadig flere påstande om, at der praktiseres tortur på politistationer og i Generaldirektoratet for Intern Sikkerhed i Algier, som det var tilfældet med fangen Walid Nekkiche; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der på denne baggrund af undertrykkelse, som i øjeblikket finder sted i Algeriet, er stadig flere påstande om, at der praktiseres tortur på politistationer og i Generaldirektoratet for Intern Sikkerhed i Algier, som det var tilfældet med fangen Walid Nekkiche;

| E. | der henviser til, at der mellem den 30. marts og den 16. april 2020 blev sendt tre meddelelser til den algeriske regering fra FN's særlige procedurer vedrørene vilkårlige og voldelige anholdelser, uretfærdige retssager og repressalier mod menneskerettighedsforkæmpere og fredelige aktivister samt en fjerde meddelelse den 27. august 2020 om Mohamed Khaled Drareni; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der mellem den 30. marts og den 16. april 2020 blev sendt tre meddelelser til den algeriske regering fra FN's særlige procedurer vedrørene vilkårlige og voldelige anholdelser, uretfærdige retssager og repressalier mod menneskerettighedsforkæmpere og fredelige aktivister samt en fjerde meddelelse den 27. august 2020 om Mohamed Khaled Drareni;

| F. | der henviser til, at Mohamed Khaled Drareni, der er korrespondent for TV5 Monde, en repræsentant for Journalister uden Grænser og direktøren for nyhedswebstedet Casbah Tribune i august 2020 blev idømt tre års fængsel og en bøde på 50 000 algeriske dinarer for at filme politiets angreb på demonstranter i Algier; der henviser til, at de officielle anklager mod ham var »tilskyndelse til uvæbnet forsamling« og »undergravelse af det nationale territoriums integritet«; der henviser til, at hans straf den 15. september 2020 blev nedsat til to år efter at være anket; der henviser til, at de særlige rapportører og arbejdsgruppen under FN's særlige procedurer den 16. september 2020 fordømte hans fængselsstraf i de stærkest mulige vendinger, opfordrede de algeriske myndigheder til at sikre hans øjeblikkelige løsladelse og beskrev domfældelsen over ham som en klar krænkelse af ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Mohamed Khaled Drareni, der er korrespondent for TV5 Monde, en repræsentant for Journalister uden Grænser og direktøren for nyhedswebstedet Casbah Tribune i august 2020 blev idømt tre års fængsel og en bøde på 50 000 algeriske dinarer for at filme politiets angreb på demonstranter i Algier; der henviser til, at de officielle anklager mod ham var »tilskyndelse til uvæbnet forsamling« og »undergravelse af det nationale territoriums integritet«; der henviser til, at hans straf den 15. september 2020 blev nedsat til to år efter at være anket; der henviser til, at de særlige rapportører og arbejdsgruppen under FN's særlige procedurer den 16. september 2020 fordømte hans fængselsstraf i de stærkest mulige vendinger, opfordrede de algeriske myndigheder til at sikre hans øjeblikkelige løsladelse og beskrev domfældelsen over ham som en klar krænkelse af ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden;

| G. | der henviser til, at Mohamed Khaled Drareni dækkede Hiraks demonstrationer to gange om ugen fra deres begyndelse i februar 2019; der henviser til, at det, at han har været udsat for den algeriske regerings hårde undertrykkelse af fredelige forsamlinger og ytringsfriheden førte til, at han tre gange forud for domfældelsen blev tilbageholdt, afhørt og truet for sin dækning af Hirak, nærmere bestemt den 14. maj 2019, den 9. august 2019 og den 9. januar 2020, og har været udsat for to forsøg på bestikkelse fra regeringsembedsmænds side; der henviser til, at han fik at vide, at hans seneste tilbageholdelse var en sidste advarsel, inden han blev overdraget til retssystemet; der henviser til, at Mohamed Khaled Drareni den 7. marts 2020 blev anholdt under en Hirak-demonstration; der henviser til, at Drareni blev løsladt den 10. marts 2020, men blev anholdt igen den 27. marts 2020; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Mohamed Khaled Drareni dækkede Hiraks demonstrationer to gange om ugen fra deres begyndelse i februar 2019; der henviser til, at det, at han har været udsat for den algeriske regerings hårde undertrykkelse af fredelige forsamlinger og ytringsfriheden førte til, at han tre gange forud for domfældelsen blev tilbageholdt, afhørt og truet for sin dækning af Hirak, nærmere bestemt den 14. maj 2019, den 9. august 2019 og den 9. januar 2020, og har været udsat for to forsøg på bestikkelse fra regeringsembedsmænds side; der henviser til, at han fik at vide, at hans seneste tilbageholdelse var en sidste advarsel, inden han blev overdraget til retssystemet; der henviser til, at Mohamed Khaled Drareni den 7. marts 2020 blev anholdt under en Hirak-demonstration; der henviser til, at Drareni blev løsladt den 10. marts 2020, men blev anholdt igen den 27. marts 2020;

| H. | der henviser til, at der på dagen for hans første anholdelse blev varetægtsfængslet mere end 20 andre fredelige demonstranter; der henviser til, at to af dem, der blev anholdt, blev tilbageholdt for at svinge med berberflaget; der henviser til, at berberflaget anvendes i stor udstrækning under Hirak-demonstrationerne; der henviser til, at general Ahmed Gaid Salah forbød brugen af flaget i juni 2019; der henviser til, at embedsmænd fra det tidligere regime har indladt sig på en smædekampagne mod befolkningen i Kabylie-regionen, som hovedsagelig er berbere, hvilket kan føre til etnisk splittelse i Hirak-bevægelsen; der henviser til, at berber- og Hirak-aktivister, herunder Yacine Mebarki, fortsat udsættes for vilkårlige anholdelser for at give udtryk for afvigende religiøse og politiske synspunkter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der på dagen for hans første anholdelse blev varetægtsfængslet mere end 20 andre fredelige demonstranter; der henviser til, at to af dem, der blev anholdt, blev tilbageholdt for at svinge med berberflaget; der henviser til, at berberflaget anvendes i stor udstrækning under Hirak-demonstrationerne; der henviser til, at general Ahmed Gaid Salah forbød brugen af flaget i juni 2019; der henviser til, at embedsmænd fra det tidligere regime har indladt sig på en smædekampagne mod befolkningen i Kabylie-regionen, som hovedsagelig er berbere, hvilket kan føre til etnisk splittelse i Hirak-bevægelsen; der henviser til, at berber- og Hirak-aktivister, herunder Yacine Mebarki, fortsat udsættes for vilkårlige anholdelser for at give udtryk for afvigende religiøse og politiske synspunkter;

| I. | der henviser til, at Hirak-demonstrationerne krævede det offentlige rum tilbage til borgerne; der henviser til, at begrænsningerne af ytringsfriheden og de begrænsninger, der er pålagt journalister, er blevet skærpet, specielt efter at Hirak-bevægelsen flyttede over på internettet for at forhindre spredningen af covid-19, navnlig gennem blokering af websteder, censur af tv-programmer og tilbageholdelse og chikane af journalister, mediechefer og demonstranter, der giver udtryk for deres synspunkter på de sociale medier, idet mindst seks nyhedswebsteder på internettet er gjort utilgængelige på algeriske netværk i april og maj 2020; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Hirak-demonstrationerne krævede det offentlige rum tilbage til borgerne; der henviser til, at begrænsningerne af ytringsfriheden og de begrænsninger, der er pålagt journalister, er blevet skærpet, specielt efter at Hirak-bevægelsen flyttede over på internettet for at forhindre spredningen af covid-19, navnlig gennem blokering af websteder, censur af tv-programmer og tilbageholdelse og chikane af journalister, mediechefer og demonstranter, der giver udtryk for deres synspunkter på de sociale medier, idet mindst seks nyhedswebsteder på internettet er gjort utilgængelige på algeriske netværk i april og maj 2020;

| J. | der henviser til, at lokale rettighedsgrupper anslår, at mindst 200 personer blev udsat for vilkårlig anholdelse mellem marts og juni 2020 for at give udtryk for deres holdning eller for påstået støtte til Hirak-bevægelsen; der henviser til, at den nationale komité for frigivelse af tilbageholdte (CNLD) har dokumenteret, at der pr. 17. november 2019 tilbageholdes mindst 91 samvittighedsfanger, hvilket er en stigning fra 44 i slutningen af august, og at en række af dem er varetægtsfængslet på ubestemt tid; der henviser til, at risikoen for et udbrud af covid-19 i fængslerne udgør en yderligere trussel for dem, der tilbageholdes for at give udtryk for deres politiske holdninger; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på baggrund af covid-19-pandemien den 25. marts 2020 opfordrede til løsladelse af politiske fanger og af dem, der tilbageholdes for at give udtryk for kritiske synspunkter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at lokale rettighedsgrupper anslår, at mindst 200 personer blev udsat for vilkårlig anholdelse mellem marts og juni 2020 for at give udtryk for deres holdning eller for påstået støtte til Hirak-bevægelsen; der henviser til, at den nationale komité for frigivelse af tilbageholdte (CNLD) har dokumenteret, at der pr. 17. november 2019 tilbageholdes mindst 91 samvittighedsfanger, hvilket er en stigning fra 44 i slutningen af august, og at en række af dem er varetægtsfængslet på ubestemt tid; der henviser til, at risikoen for et udbrud af covid-19 i fængslerne udgør en yderligere trussel for dem, der tilbageholdes for at give udtryk for deres politiske holdninger; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på baggrund af covid-19-pandemien den 25. marts 2020 opfordrede til løsladelse af politiske fanger og af dem, der tilbageholdes for at give udtryk for kritiske synspunkter;

| K. | der henviser til, at aktivister, i særdeleshed Feminicides-dz, har registreret 41 drab på kvinder siden januar 2020; der henviser til, at kvinderettighedsbevægelserne i 2020 har intensiveret deres fordømmelse af den stigende vold mod kvinder og antallet af drab på kvinder og opfordret til en revision af de gældende love, navnlig familieloven og en række artikler i straffeloven, for at sikre fuld ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at aktivister, i særdeleshed Feminicides-dz, har registreret 41 drab på kvinder siden januar 2020; der henviser til, at kvinderettighedsbevægelserne i 2020 har intensiveret deres fordømmelse af den stigende vold mod kvinder og antallet af drab på kvinder og opfordret til en revision af de gældende love, navnlig familieloven og en række artikler i straffeloven, for at sikre fuld ligestilling mellem kvinder og mænd;

| L. | der henviser til, at Algeriet i april 2020 også vedtog ændringer af straffeloven ved lov 20-06, som yderligere begrænser og kriminaliserer udøvelsen af grundlæggende rettigheder såsom pressefrihed, ytringsfrihed og foreningsfrihed med den opdigtede begrundelse, at de er »falske nyheder«, som undergraver den algeriske stat; der henviser til, at de algeriske myndigheder i stigende grad anvender vage artikler i straffeloven, herunder dem, der blev tilføjet i april 2020, til at retsforfølge mennesker, der udøver deres ret til menings- og ytringsfrihed samt til fredelig forsamling og foreningsfrihed; der henviser til, at en førstegangsovertrædelse straffes med op til fem års fængsel, hvis den begås i »en periode med nedlukning af hensyn til folkesundheden eller en naturkatastrofe, en biologisk eller teknologisk katastrofe eller en anden form for katastrofe«; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Algeriet i april 2020 også vedtog ændringer af straffeloven ved lov 20-06, som yderligere begrænser og kriminaliserer udøvelsen af grundlæggende rettigheder såsom pressefrihed, ytringsfrihed og foreningsfrihed med den opdigtede begrundelse, at de er »falske nyheder«, som undergraver den algeriske stat; der henviser til, at de algeriske myndigheder i stigende grad anvender vage artikler i straffeloven, herunder dem, der blev tilføjet i april 2020, til at retsforfølge mennesker, der udøver deres ret til menings- og ytringsfrihed samt til fredelig forsamling og foreningsfrihed; der henviser til, at en førstegangsovertrædelse straffes med op til fem års fængsel, hvis den begås i »en periode med nedlukning af hensyn til folkesundheden eller en naturkatastrofe, en biologisk eller teknologisk katastrofe eller en anden form for katastrofe«;

| M. | der henviser til, at de algeriske myndigheder i forbindelse med undertrykkelsen af det civile rum har fremmet en topstyret forfatningsændringsproces, angiveligt som led i præsident Tebbounes tilsagn ved hans tiltrædelse om at »opbygge et nyt Algeriet« som reaktion på Hirak-demonstrationerne, men som mangler bred støtte i hele det algeriske samfund, og som er blevet kritiseret af uafhængige civilsamfundsorganisationer for at være i strid med internationale standarder for inklusivitet, deltagelse, gennemsigtighed og suverænitet i forbindelse med udarbejdelse af forfatninger; der henviser til, at den sideløbende masseanholdelse af civilsamfundsaktivister og journalister fuldstændig har undergravet forfatningsændringsprocessens folkelige legitimitet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de algeriske myndigheder i forbindelse med undertrykkelsen af det civile rum har fremmet en topstyret forfatningsændringsproces, angiveligt som led i præsident Tebbounes tilsagn ved hans tiltrædelse om at »opbygge et nyt Algeriet« som reaktion på Hirak-demonstrationerne, men som mangler bred støtte i hele det algeriske samfund, og som er blevet kritiseret af uafhængige civilsamfundsorganisationer for at være i strid med internationale standarder for inklusivitet, deltagelse, gennemsigtighed og suverænitet i forbindelse med udarbejdelse af forfatninger; der henviser til, at den sideløbende masseanholdelse af civilsamfundsaktivister og journalister fuldstændig har undergravet forfatningsændringsprocessens folkelige legitimitet;

| N. | der henviser til, at Algeriet den 1. november 2020 afholdt en folkeafstemning om ændring af forfatningen, herunder en begrænsning af præsidentembedet til to embedsperioder; der henviser til, at folkeafstemningen havde Algeriets laveste valgdeltagelse siden dets uafhængighed i 1962 med en officiel valgdeltagelse på kun 23,7 %; der henviser til, at den nye forfatning blev officielt godkendt af 66,8 % af vælgerne; der henviser til, at den nye forfatning afventer ratificering, når præsidenten vender tilbage til Algeriet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Algeriet den 1. november 2020 afholdt en folkeafstemning om ændring af forfatningen, herunder en begrænsning af præsidentembedet til to embedsperioder; der henviser til, at folkeafstemningen havde Algeriets laveste valgdeltagelse siden dets uafhængighed i 1962 med en officiel valgdeltagelse på kun 23,7 %; der henviser til, at den nye forfatning blev officielt godkendt af 66,8 % af vælgerne; der henviser til, at den nye forfatning afventer ratificering, når præsidenten vender tilbage til Algeriet;

| O. | der henviser til, at Algeriets forfatning bibeholder betingelserne for pressefrihed, som officielt indrømmes i artikel 54 i den reviderede forfatning, om respekt for nationens »traditioner og religiøse, moralske og kulturelle værdier«; der henviser til, at sådanne begrænsninger af pressefriheden tilsidesætter den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Algeriet har ratificeret; der henviser til, at det fastslås i FN's Menneskerettighedskomités generelle bemærkning nr. 34, at »ingen medieforetagender kan straffes for at kritisere et politisk eller socialt system«; der henviser til, at forfatningsændringen også indfører en farlig ændring ved at forankre hærens politiske rolle og beføjelser i forfatningen; der henviser til, at forfatningsreformen også opretholder præsidentens dominans over alle institutioner, herunder domstolene; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Algeriets forfatning bibeholder betingelserne for pressefrihed, som officielt indrømmes i artikel 54 i den reviderede forfatning, om respekt for nationens »traditioner og religiøse, moralske og kulturelle værdier«; der henviser til, at sådanne begrænsninger af pressefriheden tilsidesætter den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Algeriet har ratificeret; der henviser til, at det fastslås i FN's Menneskerettighedskomités generelle bemærkning nr. 34, at »ingen medieforetagender kan straffes for at kritisere et politisk eller socialt system«; der henviser til, at forfatningsændringen også indfører en farlig ændring ved at forankre hærens politiske rolle og beføjelser i forfatningen; der henviser til, at forfatningsreformen også opretholder præsidentens dominans over alle institutioner, herunder domstolene;

| P. | der henviser til, at den nationale dommersammenslutning (SNM) har fordømt de algeriske myndigheders udbredte brug af varetægtsfængsling, som udgør misbrug; der henviser til, at medlemmer af dommerstanden er blevet idømt faglige sanktioner efter at have frifundet fredelige aktivister, eller efter at de har krævet respekt af de udøvende myndigheder for domstolenes uafhængighed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den nationale dommersammenslutning (SNM) har fordømt de algeriske myndigheders udbredte brug af varetægtsfængsling, som udgør misbrug; der henviser til, at medlemmer af dommerstanden er blevet idømt faglige sanktioner efter at have frifundet fredelige aktivister, eller efter at de har krævet respekt af de udøvende myndigheder for domstolenes uafhængighed;

| Q. | der henviser til, at Algeriet i 2020 er placeret som nr. 146 ud af 180 i Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks, fem pladser lavere end i 2019 og 27 pladser lavere end i 2015; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Algeriet i 2020 er placeret som nr. 146 ud af 180 i Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks, fem pladser lavere end i 2019 og 27 pladser lavere end i 2015;

| R. | der henviser til, at Algeriet er en vigtig partner for Den Europæiske Union inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik med vigtige politiske, økonomiske og mellemfolkelige interesser i landet og i regionen; der henviser til, at prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Algeriet er udtryk for en fælles bekendelse til de universelle værdier demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Algeriet er en vigtig partner for Den Europæiske Union inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik med vigtige politiske, økonomiske og mellemfolkelige interesser i landet og i regionen; der henviser til, at prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Algeriet er udtryk for en fælles bekendelse til de universelle værdier demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighederne;

| 1. | fordømmer på det kraftigste optrapningen af vilkårlige og ulovlige anholdelser, tilbageholdelser og retslig chikane af journalister, menneskerettighedsforkæmpere, fagforeningsfolk, advokater, civilsamfundet og fredelige aktivister i Algeriet, som ikke har givet nogen som helst plads til politisk dialog om den udemokratiske forfatningsændring og udøvelsen af ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden; fordømmer udnyttelsen af indførelsen af nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien som et påskud til at begrænse det algeriske folks grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer de algeriske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade Mohamed Khaled Drareni og alle dem, der er tilbageholdt og anklaget for at udøve deres ret til ytringsfrihed, både online og offline, og til forsamlings- og foreningsfrihed, herunder Yacine Mebarki, Abdellah Benaoum, Mohamed Tadjadit, Abdelkrim Zeghileche, Walid Kechida, Brahim Laalami, Aissa Chouha, Zoheir Kaddam, Walid Nekkiche, Nourreddine Khimoud og Hakim Addad; gentager opfordringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på bagrund af covid-19-pandemien til omgående løsladelse af alle politiske fanger og dem, der tilbageholdes for at give udtryk for afvigende synspunkter; opfordrer de algeriske myndigheder til at fjerne blokeringen af medieforetagender og sætte en stopper for anholdelsen og tilbageholdelsen af politiske aktivister, journalister og menneskerettighedsforkæmpere eller enhver, der giver udtryk for en afvigende holdning eller kritik af regeringen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager, at ytringsfriheden, herunder journalisters og »borgerjournalisters« frihed til at rapportere, analysere og fremsætte kommentarer til demonstrationer eller ethvert andet udtryk for utilfredshed med regeringen eller regeringsrelaterede institutioner eller enkeltpersoner, er helt afgørende for en fuldt demokratisk politisk omstilling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin solidaritet med alle algeriske borgere — kvinder og mænd med forskellig geografisk, socioøkonomisk og etnisk baggrund — som har demonstreret fredeligt siden februar 2019 for at kræve en civilt kontrolleret stat, folkelig suverænitet, respekt for retsstatsprincippet, social retfærdighed og ligestilling mellem kønnene; opfordrer de algeriske myndigheder til at tage passende skridt til at bekæmpe korruption; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sin opfordring til de algeriske myndigheder om at sætte en stopper for enhver form for intimidering, retslig chikane, kriminalisering eller vilkårlig anholdelse og tilbageholdelse af kritiske journalister, bloggere, menneskerettighedsforkæmpere, advokater og aktivister og til at tage passende skridt til at sikre og garantere ret til ytringsfrihed, foreningsfrihed og forsamlingsfrihed, mediefrihed og tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed for alle, hvilket garanteres af den algeriske forfatning og af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Algeriet har undertegnet og ratificeret; fordømmer enhver form for overdreven magtanvendelse fra retshåndhævende myndigheders side i forbindelse med opløsning af fredelige demonstrationer; gentager sin opfordring til de algeriske myndigheder om at foretage uafhængige undersøgelser af hvert eneste tilfælde af overdreven magtanvendelse blandt retshåndhævelsespersonale og til at drage alle gerningsmændene til ansvar; opfordrer de algeriske myndigheder til at gennemføre deres internationale forpligtelser i henhold til UNCAT; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at efter at Parlamentet vedtog sin beslutning af 28. november 2019, er nogle politiske aktivister blevet midlertidigt løsladt, f.eks. den fremtrædende oppositionspolitiker, Karim Tabbou, Mustapha Bendjema og Khaled Tazaghart; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder til at sikre etableringen af et frit civilt rum, der giver mulighed for en reel politisk dialog og ikke kriminaliserer de grundlæggende frihedsrettigheder, ved at vedtage ny lovgivning, som er i fuld overensstemmelse med internationale standarder, og som ikke indeholder bestemmelser om undtagelser, der er ulovlige i henhold til folkeretten, navnlig de konventioner, som Algeriet har ratificeret, herunder dem der hører under Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO); understreger, at dette frie civile rum er en forudsætning for et demokratisk og civilt ledet Algeriet; beklager, at udenlandske journalister stadig møder administrative hindringer og obstruktion med hensyn til at få pressevisa til at arbejde i landet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at respekt for de demokratiske principper og grundlæggende rettigheder, der er fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder, er et af de væsentlige elementer i associeringsaftalen mellem EU og Algeriet fra 2005; understreger, at den igangværende politiske omstilling skal sikre retten for algeriere af alle køn og med alle geografiske, socioøkonomiske og etniske baggrunde, herunder berbere, til at deltage fuldt ud i den demokratiske proces og til at udøve deres ret til at deltage i varetagelsen af offentlige anliggender, herunder ved at vende indskrænkningen af rummet for et uafhængigt civilsamfund, journalistik og politisk aktivisme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | giver udtryk for bekymring over restriktive nye love, såsom lov 20-06, der vilkårligt kriminaliserer udbredelsen af »falske nyheder«, som undergraver offentlige embedsmænds ære og finansieringen af foreninger; understreger, at denne lov indeholder adskillige bestemmelser, der tilsidesætter internationale standarder for ytringsfrihed og foreningsfrihed, herunder artikel 19 og 22 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder til at revidere den nuværende restriktive lov 12-06 fra 2012 om foreninger og lov 91-19 fra 1991 om offentlige møder og demonstrationer, som etablerer en ordning med forudgående tilladelse, og til at sikre, at den relevante administrative myndighed straks udsteder en registreringskvittering til en række civilsamfundsorganisationer, ikkestatslige, religiøse og velgørende organisationer, der har ansøgt om at blive registreret på ny; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager ændringerne af Algeriets straffelov i april 2020, der begrænser pressefriheden, ytringsfriheden og foreningsfriheden; opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder til at revidere straffeloven, og navnlig artikel 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144a2, 146 og 196a, i overensstemmelse med den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder med henblik på at standse kriminaliseringen af ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over, at artikel 4 og 223 i den reviderede forfatning styrker berbersproget Tamazights status som nationalt og officielt sprog; understreger, at sådanne erklæringer ikke må tjene som et middel til at lade hånt om de strukturelle problemer, som Tamazight har, eller til at skabe splittelse i Hirak-bevægelsen; opfordrer de algeriske myndigheder til at sikre lighed for loven i forbindelse med brugen af arabisk og Tamazight; opfordrer indtrængende den algeriske regering til at ophæve forbuddet mod at vise berberflaget og til straks at løslade alle, der er fængslet for at vise berbersymboler; |
| --- | --- |

12.

| 13. | støtter de algeriske advokater og andre aktører inden for retsvæsenet, som fortsat forsøger at opretholde de højeste standarder for retfærdighed på trods af omstændighederne og de dermed forbundne risici; opfordrer de algeriske myndigheder til fuldt ud at garantere domstolenes uafhængighed og retssystemets upartiskhed og til at standse og forbyde enhver form for restriktioner, utilbørlig påvirkning, pression, trusler eller indblanding i domstolenes beslutningstagning og andre retlige spørgsmål; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer de algeriske myndigheder til at sikre både fuld ansvarlighed og civil og demokratisk kontrol med de væbnede styrker, og at de reelt er underlagt en lovligt oprettet civil myndighed, samt til at sikre, at militærets rolle er defineret tilstrækkeligt i forfatningen og udtrykkeligt begrænset til spørgsmål vedrørende nationens forsvar; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende de algeriske myndigheder til at give internationale menneskerettighedsorganisationer og FN's særlige procedurer adgang til landet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | udtrykker bekymring over de administrative hindringer, som religiøse mindretal står over for i Algeriet, og navnlig i forbindelse med bekendtgørelse 06-03; tilskynder den algeriske regering til at revidere bekendtgørelse 06-03 for at bringe den mere i overensstemmelse med forfatningen og med regeringens internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet, navnlig artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; opfordrer til respekt for alle religiøse mindretals frihed til at holde andagt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | forventer, at EU sætter menneskerettighedssituationen i centrum for sin dialog med de algeriske myndigheder, navnlig under det kommende møde i Associeringsrådet EU-Algeriet; opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at udarbejde og fremlægge en liste over individuelle sager, der giver anledning til særlig bekymring, herunder dem, der er nævnt i denne beslutning, og til regelmæssigt at aflægge rapport til Parlamentet om fremskridtene med at få løst disse sager; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder at støtte civilsamfundsgrupper, menneskerettighedsforkæmpere, journalister og demonstranter, herunder ved at indtage en mere assertiv offentlig holdning til respekten for menneskerettighederne og retsstatsprincippet i Algeriet, ved klart og offentligt at fordømme menneskerettighedskrænkelser, ved indtrængende at opfordre myndighederne til at løslade vilkårligt tilbageholdte fanger og standse den overdrevne brug af varetægtsfængsling, ved at anmode om adgang til tilbageholdte og overvåge retssager mod aktivister, journalister og menneskerettighedsforkæmpere og ved nøje at overvåge menneskerettighedssituationen i Algeriet under anvendelse af alle til rådighed værende instrumenter; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver betydningen af forbindelserne mellem EU og Algeriet som en vigtig nabo og partner; minder om betydningen af stærke og dybe forbindelser mellem EU og Algeriet og bekræfter på ny sit tilsagn om at fremme disse forbindelser på grundlag af fuld respekt for fælles værdier såsom respekt for menneskerettighederne, demokrati, retsstatsprincippet og mediefrihed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU-delegation i Algier, Algeriets regering, FN's generalsekretær, FN's Menneskerettighedsråd og Europarådet. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0072.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0188.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/132 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/132

---

P9_TA(2020)0330

Situationen i Etiopien

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om situationen i Etiopien (2020/2881(RSP))

(2021/C 425/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Etiopien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Etiopien,

| — | der henviser til erklæringen af 9. november 2020 fra den højtstående repræsentant/næstformand Josep Borrell om den seneste udvikling i Etiopien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 9. november 2020 fra den højtstående repræsentant/næstformand Josep Borrell om den seneste udvikling i Etiopien,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 12. november 2020 fra den højtstående repræsentant/næstformand Josep Borrell og kommissær med ansvar for krisestyring Janez Lenarčič om Etiopien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 12. november 2020 fra den højtstående repræsentant/næstformand Josep Borrell og kommissær med ansvar for krisestyring Janez Lenarčič om Etiopien,

| — | der henviser til erklæringen af 19. november 2020 fra Janez Lenarčič, kommissær med ansvar for krisestyring, om Tigray-konflikten og EU's humanitære bistand til de etiopiske flygtninge, der ankommer til Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 19. november 2020 fra Janez Lenarčič, kommissær med ansvar for krisestyring, om Tigray-konflikten og EU's humanitære bistand til de etiopiske flygtninge, der ankommer til Sudan,

| — | der henviser til erklæringen af 4. november 2020 fra FN's generalsekretær, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 4. november 2020 fra FN's generalsekretær,

| — | der henviser til erklæringen af 6. og 13. november 2020 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder Michelle Bachelet om Tigray, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 6. og 13. november 2020 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder Michelle Bachelet om Tigray,

| — | der henviser til de uformelle drøftelser i FN's Sikkerhedsråd den 24. november 2020 om den igangværende konflikt i Etiopiens Tigray-region, |
| --- | --- |

—

der henviser til de uformelle drøftelser i FN's Sikkerhedsråd den 24. november 2020 om den igangværende konflikt i Etiopiens Tigray-region,

| — | der henviser til situationsrapporten fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender vedrørende Etiopien, der blev offentliggjort den 11. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til situationsrapporten fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender vedrørende Etiopien, der blev offentliggjort den 11. november 2020,

| — | der henviser til erklæringen af 9. november 2020 fra formanden for Den Afrikanske Unions Kommission, Moussa Faki Mahamat, om situationen i Etiopien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 9. november 2020 fra formanden for Den Afrikanske Unions Kommission, Moussa Faki Mahamat, om situationen i Etiopien,

| — | der henviser til erklæring af 9. november 2020 fra medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 9. november 2020 fra medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der henviser til erklæringen af 19. november 2020 fra EU-medlemsstaternes udenrigsministre, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 19. november 2020 fra EU-medlemsstaternes udenrigsministre,

| — | der henviser til Den Føderative Demokratiske Republik Etiopiens forfatning, som blev vedtaget den 8. december 1994, særlig bestemmelserne i kapitel III om grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, menneskerettigheder og demokratiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Føderative Demokratiske Republik Etiopiens forfatning, som blev vedtaget den 8. december 1994, særlig bestemmelserne i kapitel III om grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, menneskerettigheder og demokratiske rettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til anden revision af Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til anden revision af Cotonouaftalen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den nuværende væbnede konflikt mellem den føderale regering i Etiopien og den regionale administration af Tigray under ledelse af Tigrays folks befrielsesfront (TPLF) har forårsaget hundredvis af civile dødsfald og massefordrivelse af mennesker; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nuværende væbnede konflikt mellem den føderale regering i Etiopien og den regionale administration af Tigray under ledelse af Tigrays folks befrielsesfront (TPLF) har forårsaget hundredvis af civile dødsfald og massefordrivelse af mennesker;

| B. | der henviser til, at den etiopiske regering den 4. november 2020 erklærede undtagelsestilstand og iværksatte militære operationer i den nordlige del af Tigray dagen efter et rapporteret angreb fra Tigrays folks befrielsesfront (TPLF) mod den føderale regerings militærbase i Tigray-regionen; der henviser til, at der siden da har været væbnede konfrontationer mellem føderale styrker (forbundshæren, Amhara-regionens særlige politistyrke og den lokale Amhara-milits) på den ene side og de regionale styrker (Tigrays særlige politistyrke og milits), der er loyale over for Tigrays folks befrielsesfront på den anden side; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den etiopiske regering den 4. november 2020 erklærede undtagelsestilstand og iværksatte militære operationer i den nordlige del af Tigray dagen efter et rapporteret angreb fra Tigrays folks befrielsesfront (TPLF) mod den føderale regerings militærbase i Tigray-regionen; der henviser til, at der siden da har været væbnede konfrontationer mellem føderale styrker (forbundshæren, Amhara-regionens særlige politistyrke og den lokale Amhara-milits) på den ene side og de regionale styrker (Tigrays særlige politistyrke og milits), der er loyale over for Tigrays folks befrielsesfront på den anden side;

| C. | der henviser til, at den politiske divergens mellem PP og TPLF blev yderligere forstærket, da den føderale regering udsatte de nationale valg, der var planlagt til maj 2020, på grund af covid-19-krisen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den politiske divergens mellem PP og TPLF blev yderligere forstærket, da den føderale regering udsatte de nationale valg, der var planlagt til maj 2020, på grund af covid-19-krisen;

| D. | der henviser til, at den TPLF-ledede regionale administration Tigray i september 2020 afholdt sit eget valg, hvilket blev erklæret ulovligt af den etiopiske regering, eftersom dens mandatperiode planmæssigt skulle ophøre i september 2020; der henviser til, at det føderale parlament anså valgprocessen i Tigray-regionen for ulovlig; der henviser til, at Tigrays ledelse meddelte, at den ikke længere anerkender den føderale regering eller dennes love; der henviser til, at det føderale parlament den 3. november 2020 erklærede TPLF for en »terroristgruppe«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den TPLF-ledede regionale administration Tigray i september 2020 afholdt sit eget valg, hvilket blev erklæret ulovligt af den etiopiske regering, eftersom dens mandatperiode planmæssigt skulle ophøre i september 2020; der henviser til, at det føderale parlament anså valgprocessen i Tigray-regionen for ulovlig; der henviser til, at Tigrays ledelse meddelte, at den ikke længere anerkender den føderale regering eller dennes love; der henviser til, at det føderale parlament den 3. november 2020 erklærede TPLF for en »terroristgruppe«;

| E. | der henviser til, at TPLF den 8. november 2020 henvendte sig til Den Afrikanske Union for at foreslå drøftelser, men den føderale regering afviste enhver mulighed for forhandlinger med TPLF og forkastede internationale opfordringer til dialog og mægling med den begrundelse, at Tigray-konflikten er et internt anliggende, der ikke bør internationaliseres; der henviser til, at EU tilbød sin støtte til at hjælpe med at nedtrappe spændingerne, vende tilbage til dialog og sikre retsstatsprincippet i hele Etiopien; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at TPLF den 8. november 2020 henvendte sig til Den Afrikanske Union for at foreslå drøftelser, men den føderale regering afviste enhver mulighed for forhandlinger med TPLF og forkastede internationale opfordringer til dialog og mægling med den begrundelse, at Tigray-konflikten er et internt anliggende, der ikke bør internationaliseres; der henviser til, at EU tilbød sin støtte til at hjælpe med at nedtrappe spændingerne, vende tilbage til dialog og sikre retsstatsprincippet i hele Etiopien;

| F. | der henviser til, at Abiy Ahmed i 2018 indgik en historisk fredsaftale med Eritrea, der bragte en mere end et årti lang suspension af de diplomatiske og handelsmæssige forbindelser mellem de to lande til ophør; der henviser til, at Abiy-regeringen har taget betydelige skridt til at løslade journalister og politiske fanger, tillade tidligere forbudte oppositionsgrupper og vedtage nye love om civilsamfundsorganisationer og om bekæmpelse af terrorisme; der henviser til, at regeringen for nylig er blevet kritiseret på grund af tilbageholdelsen af oppositionspolitikere; der henviser til, at der fortsat er bekymring over vedtagelsen af en ny lov, der har til formål at begrænse hadefuld tale og desinformation, hvilket kan have en negativ indvirkning på ytringsfriheden; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Abiy Ahmed i 2018 indgik en historisk fredsaftale med Eritrea, der bragte en mere end et årti lang suspension af de diplomatiske og handelsmæssige forbindelser mellem de to lande til ophør; der henviser til, at Abiy-regeringen har taget betydelige skridt til at løslade journalister og politiske fanger, tillade tidligere forbudte oppositionsgrupper og vedtage nye love om civilsamfundsorganisationer og om bekæmpelse af terrorisme; der henviser til, at regeringen for nylig er blevet kritiseret på grund af tilbageholdelsen af oppositionspolitikere; der henviser til, at der fortsat er bekymring over vedtagelsen af en ny lov, der har til formål at begrænse hadefuld tale og desinformation, hvilket kan have en negativ indvirkning på ytringsfriheden;

| G. | der henviser til, at nogle politiske grupper med tilknytning til etniske grupper i Etiopien, som føler sig marginaliseret af Etiopiens føderalistiske regeringssystem, hævder, at dette system har resulteret i etnisk favorisering og forskelsbehandling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nogle politiske grupper med tilknytning til etniske grupper i Etiopien, som føler sig marginaliseret af Etiopiens føderalistiske regeringssystem, hævder, at dette system har resulteret i etnisk favorisering og forskelsbehandling;

| H. | der henviser til, at der i juni 2020 udbrød udbredt vold efter at Hachalu Hundessa, en sanger og aktivist fra Oromo-regionen, døde, og at hundredvis blev dræbt og arresteret; der henviser til, at mere end 50 Amharas-folk den 1. november 2020 blev dræbt i angreb på tre landsbyer, der i vid udstrækning betragtes som etnisk motiverede, og som muligvis blev udført af Oromos befrielseshær, der er en løsrivelsesmilits fra Oromos befrielsesfront (OLF); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i juni 2020 udbrød udbredt vold efter at Hachalu Hundessa, en sanger og aktivist fra Oromo-regionen, døde, og at hundredvis blev dræbt og arresteret; der henviser til, at mere end 50 Amharas-folk den 1. november 2020 blev dræbt i angreb på tre landsbyer, der i vid udstrækning betragtes som etnisk motiverede, og som muligvis blev udført af Oromos befrielseshær, der er en løsrivelsesmilits fra Oromos befrielsesfront (OLF);

| I. | der henviser til, at de etiopiske myndigheder ifølge den nationale Amhara-bevægelse har forbudt fredelige protester mod etnisk motiverede drab, idet disse protester skulle have fundet sted den 28. oktober 2020; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de etiopiske myndigheder ifølge den nationale Amhara-bevægelse har forbudt fredelige protester mod etnisk motiverede drab, idet disse protester skulle have fundet sted den 28. oktober 2020;

| J. | der henviser til, at der ifølge internationale menneskerettighedsorganisationer siden konfliktens begyndelse har været adskillige tilfælde af vilkårlige drab på civile i forskellige dele af Tigray, herunder en massakre, der fandt sted natten den 9. november 2020 i Mai-Kadra i Tigray-regionen, hvor hundredvis af civile blev dræbt, hvilket kunne udgøre krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der ifølge internationale menneskerettighedsorganisationer siden konfliktens begyndelse har været adskillige tilfælde af vilkårlige drab på civile i forskellige dele af Tigray, herunder en massakre, der fandt sted natten den 9. november 2020 i Mai-Kadra i Tigray-regionen, hvor hundredvis af civile blev dræbt, hvilket kunne udgøre krigsforbrydelser;

| K. | der henviser til, at ifølge internationale menneskerettighedsorganisationer er beboere fra Tigray andre steder i landet blevet suspenderet fra deres arbejde og forhindret i at flyve eksternt; der henviser til, at der er rapporter om fysisk og digital overvågning, vilkårlige massetilbageholdelser og fængslinger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ifølge internationale menneskerettighedsorganisationer er beboere fra Tigray andre steder i landet blevet suspenderet fra deres arbejde og forhindret i at flyve eksternt; der henviser til, at der er rapporter om fysisk og digital overvågning, vilkårlige massetilbageholdelser og fængslinger;

| L. | der henviser til, at Tigrays præsident bekræftede, at hans styrker havde affyret raketter mod Eritreas Asmara-lufthavn; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Tigrays præsident bekræftede, at hans styrker havde affyret raketter mod Eritreas Asmara-lufthavn;

| M. | der henviser til, at de dødbringende kampe mellem de etiopiske føderale styrker og Tigrays folks befrielsesfront har givet anledning til international bekymring over risiciene i forbindelse med en forværring af eksisterende eller antændelse af nye sikkerhedssituationer i Etiopien, og at det kan have konsekvenser for nabolandene og potentielt destabilisere hele Afrikas Horn; der henviser til, at Etiopien har trukket tropper tilbage fra Somalia, der bekæmpede islamiske oprørere; der henviser til, at de kenyanske myndigheder har øget sikkerheden ved grænsen til Etiopien på baggrund af frygten for en eskalering af spændingerne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de dødbringende kampe mellem de etiopiske føderale styrker og Tigrays folks befrielsesfront har givet anledning til international bekymring over risiciene i forbindelse med en forværring af eksisterende eller antændelse af nye sikkerhedssituationer i Etiopien, og at det kan have konsekvenser for nabolandene og potentielt destabilisere hele Afrikas Horn; der henviser til, at Etiopien har trukket tropper tilbage fra Somalia, der bekæmpede islamiske oprørere; der henviser til, at de kenyanske myndigheder har øget sikkerheden ved grænsen til Etiopien på baggrund af frygten for en eskalering af spændingerne;

| N. | der henviser til, at EU's udviklingssamarbejde med Etiopien er et af de største i verden og beløber sig til 815 mio. EUR for perioden 2014-2020; der henviser til, at Etiopien også er en af de største støttemodtagere under EU's Nødtrustfond for Afrika og modtog over 271,5 mio. EUR for perioden 2015-2019; der henviser til, at EU i 2020 yder 44,29 mio. EUR til humanitære projekter i Etiopien ved at støtte levering af livreddende bistand til internt fordrevne, der er fordrevet af vold eller naturkatastrofer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's udviklingssamarbejde med Etiopien er et af de største i verden og beløber sig til 815 mio. EUR for perioden 2014-2020; der henviser til, at Etiopien også er en af de største støttemodtagere under EU's Nødtrustfond for Afrika og modtog over 271,5 mio. EUR for perioden 2015-2019; der henviser til, at EU i 2020 yder 44,29 mio. EUR til humanitære projekter i Etiopien ved at støtte levering af livreddende bistand til internt fordrevne, der er fordrevet af vold eller naturkatastrofer;

| O. | der henviser til, at FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) har krævet adgang til Tigray-regionen, som fortsat og siden begyndelsen af kampene er fuldstændig isoleret (internetadgang og telefonadgang er blevet afbrudt); der henviser til, at manglen på elektricitet, telekommunikation, adgang til brændstof og kontanter ifølge UNHCR begrænser enhver humanitær bistand i Tigray og i resten af Etiopien, herunder til dem, der er såret og dræbt under kampene; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) har krævet adgang til Tigray-regionen, som fortsat og siden begyndelsen af kampene er fuldstændig isoleret (internetadgang og telefonadgang er blevet afbrudt); der henviser til, at manglen på elektricitet, telekommunikation, adgang til brændstof og kontanter ifølge UNHCR begrænser enhver humanitær bistand i Tigray og i resten af Etiopien, herunder til dem, der er såret og dræbt under kampene;

| P. | der henviser til, at der allerede inden kampenes begyndelse var 15,2 millioner mennesker, der havde behov for humanitær bistand i Etiopien, heraf 2 millioner i Tigray-regionen; der henviser til, at Tigray-regionen er den femte mest befolkede region i Etiopien med over 6 millioner mennesker og er hjemsted for 100 000 internt fordrevne og 96 000 eritreiske flygtninge; der henviser til, at der er flere vigtige flygtningelejre i denne region, og at 44 % af dem, der bor der, ifølge NGO'er er børn; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der allerede inden kampenes begyndelse var 15,2 millioner mennesker, der havde behov for humanitær bistand i Etiopien, heraf 2 millioner i Tigray-regionen; der henviser til, at Tigray-regionen er den femte mest befolkede region i Etiopien med over 6 millioner mennesker og er hjemsted for 100 000 internt fordrevne og 96 000 eritreiske flygtninge; der henviser til, at der er flere vigtige flygtningelejre i denne region, og at 44 % af dem, der bor der, ifølge NGO'er er børn;

| Q. | der henviser til, at Etiopien har undertegnet Cotonouaftalen, hvis artikel 96 fastsætter, at respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder er et væsentligt element i AVS-EU-samarbejdet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Etiopien har undertegnet Cotonouaftalen, hvis artikel 96 fastsætter, at respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder er et væsentligt element i AVS-EU-samarbejdet;

| R. | der henviser til, at kampene har forårsaget tusindvis af dødsfald og kvæstelser på begge sider, og at der er sket alvorlige menneskerettighedskrænkelser og krænkelser af den humanitære folkeret; der henviser til, at mere end 500 flygtninge ifølge UNHCR pr. 22. november 2020 var flygtet fra konflikten og passeret grænsen til Sudan; der henviser til, at FN advarede om en »omfattende humanitær krise«, og at FN's agenturer planlægger en eventuel tilstrømning af 200 000 flygtninge over en periode på seks måneder; der henviser til, at kampene også forårsager intern fordrivelse af befolkningen; der henviser til, at UNHCR allerede har anmodet konfliktens to parter om at åbne korridorer for at give folk mulighed for at forlade området og for at levere forsyninger på samme tid; der henviser til, at internationale humanitære organisationer på stedet er dårligt rustede og står over for en mangel på forsyninger, der er nødvendige for at behandle nyankomne flygtninge og ofre for vold; der henviser til, at FN's agenturer søger 50 mio. USD i øjeblikkelig finansiering, som vil gå til fødevareforsyning og oprettelse af nye lejre; der henviser til, at Europa-Kommissionen i første omgang mobiliserer 4 mio. EUR i nødhjælp for at hjælpe de fordrevne, der ankommer til Sudan; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at kampene har forårsaget tusindvis af dødsfald og kvæstelser på begge sider, og at der er sket alvorlige menneskerettighedskrænkelser og krænkelser af den humanitære folkeret; der henviser til, at mere end 500 flygtninge ifølge UNHCR pr. 22. november 2020 var flygtet fra konflikten og passeret grænsen til Sudan; der henviser til, at FN advarede om en »omfattende humanitær krise«, og at FN's agenturer planlægger en eventuel tilstrømning af 200 000 flygtninge over en periode på seks måneder; der henviser til, at kampene også forårsager intern fordrivelse af befolkningen; der henviser til, at UNHCR allerede har anmodet konfliktens to parter om at åbne korridorer for at give folk mulighed for at forlade området og for at levere forsyninger på samme tid; der henviser til, at internationale humanitære organisationer på stedet er dårligt rustede og står over for en mangel på forsyninger, der er nødvendige for at behandle nyankomne flygtninge og ofre for vold; der henviser til, at FN's agenturer søger 50 mio. USD i øjeblikkelig finansiering, som vil gå til fødevareforsyning og oprettelse af nye lejre; der henviser til, at Europa-Kommissionen i første omgang mobiliserer 4 mio. EUR i nødhjælp for at hjælpe de fordrevne, der ankommer til Sudan;

| 1. | er dybt bekymret over den seneste udvikling i Etiopien, herunder den fortsatte vold og påstande om alvorlige krænkelser af de grundlæggende menneskerettigheder; beklager den nuværende væbnede konflikt mellem den føderale regering i Etiopien og den regionale administration i Tigray under ledelse af TPLF; opfordrer begge parter til at forpligte sig til en øjeblikkelig våbenhvile og til at løse politiske uoverensstemmelser med demokratiske midler inden for rammerne af landets forfatning med henblik på at finde en varig fredelig løsning, etablere en mekanisme til overvågning af våbenhvilen og arbejde hen imod at opbygge national konsensus gennem en inklusiv dialog; |
| --- | --- |

1.

| 2. | giver udtryk for sin solidaritet med ofrene og familierne til de berørte; beklager tabet af liv og drab på uskyldige civile og de udenretslige henrettelser, uanset gerningsmændene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Etiopiens centralregering og TPLF til straks at træffe foranstaltninger til at nedtrappe konflikten; insisterer på, at alle aktører nøje skal følge en menneskecentreret sikkerhedstilgang; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at adgangen for humanitære hjælpearbejdere i øjeblikket er stærkt begrænset; opfordrer den etiopiske regering til at give humanitære organisationer øjeblikkelig og ubegrænset adgang til de konfliktramte områder for at sikre humanitær bistand; advarer om faren for en større humanitær krise i landet og i nabolandene og regionen som helhed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | noterer sig med bekymring premierminister Abiy's ultimatum til Tigray-styrkerne, idet han opfordrer dem til at overgive sig, og siger, at der i tilfælde af afslag på dette ultimatum vil blive iværksat et militært angreb på den regionale hovedstad Mekelle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at forsætlige angreb på civile udgør krigsforbrydelser; opfordrer styrker på begge sider til at respektere de internationale menneskerettigheder og den humanitære folkeret og sikre beskyttelsen af mennesker i de berørte områder; opfordrer indtrængende alle parter i konflikten og de regionale myndigheder til at minimere skaderne for civilbefolkningen og til til enhver tid at sikre og give adgang til basale tjenester for civile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker med dyb bekymring, at spændinger og vold mellem etniske grupper er stigende i Etiopien; anser det for yderst vigtigt, at de etiopiske og tigrayske myndigheder udøver et ansvarligt lederskab ved at fremme et inklusivt politisk miljø for alle aktører og etniske grupper; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende de føderale myndigheder til at sætte en stopper for vilkårlige anholdelser og overvågning eller på anden måde målrettede aktioner mod etniske grupper; opfordrer de etiopiske myndigheder til at træffe stærke foranstaltninger mod enhver etnisk profilering og sikre beskyttelse af etniske mindretal i hele landet; opfordrer den etiopiske regering til at gennemføre reformer, der beskytter menneskerettighederne og sikrer lige adgang til statslige tjenester og ressourcer for alle etniske grupper; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er dybt bekymret over den stigende udbredelse af misinformation og brugen af hadefuld tale, der ansporer etniske grupper mod hinanden og stimulerer den nuværende konflikt i Tigray; opfordrer alle parter, der er involveret i konflikten, til at afstå fra at anvende opildnende sprog og hadefuld tale både offline og online; opfordrer indtrængende nationale og lokale myndigheder, medieorganisationer og offentligheden til at afstå fra at tilskynde til vold mod, forskelsbehandling af eller fjendtlige aktioner mod udsatte befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Etiopiens nabolande, herunder Eritrea, samt andre stater i regionen som helhed, såsom landene i Nilbassinet, til at afstå fra alle politiske og militære indgreb, der kan give næring til konflikten; understreger, at manglende overholdelse risikerer at destabilisere regionen som helhed med katastrofale følger for den internationale fred og sikkerhed; understreger den afgørende rolle, som Etiopiens nabolande kan spille med hensyn til at yde diplomatisk støtte til nedtrapning af konflikten; |
| --- | --- |

10.

| 11. | udtrykker sin fulde støtte til de af Den Afrikanske Union ledede mæglings- og nedtrapningsbestræbelser, der er iværksat af det sydafrikanske formandskab for Den Afrikanske Union, navnlig udnævnelsen af tre særlige udsending fra Den Afrikanske Union, og opfordrer alle involverede parter til aktivt at samarbejde og engagere sig i Den Afrikanske Unions mæglingsbestræbelser; opfordrer de etiopiske myndigheder til at samarbejde med internationale organisationer såsom Den Afrikanske Union, IGAD og Den Europæiske Union om at gå ind i en inklusiv dialog i et forsøg på at opnå fred, sikkerhed og stabilitet i landet og i regionen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er dybt bekymret over den nedlukning af kommunikation, der de facto er pålagt i den nordlige del af Tigray; opfordrer indtrængende den etiopiske regering til at genetablere alle former for kommunikation til Tigray som en ansvarligheds- og gennemsigtighedshandling for sine militære operationer i regionen og til at tillade fri kommunikation mellem befolkningen i Tigray; understreger betydningen af og behovet for adgang til information, både online og offline, da alle menneskers ret til at blive informeret og til at få adgang til oplysninger er særlig afgørende i en krisesituation; opfordrer indtrængende til, at uafhængig rapportering om situationen tillades; insisterer på, at det er vigtigt straks at give uafhængige medier adgang til Tigray; opfordrer indtrængende den etiopiske regering til fuldt ud at respektere ytrings-, forenings- og pressefriheden som omhandlet i Etiopiens forfatning og frigive uretmæssigt tilbageholdte journalister og bloggere; er fast overbevist om, at en fredelig protest er en del af en demokratisk proces, og at det under alle omstændigheder bør undgås, at der reageres med overdreven magtanvendelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer alle parter i konflikten til at garantere en sikker bevægelsesfrihed for civile og til at sikre, at forsamlingsfriheden opretholdes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer alle parter, der er involveret i konflikten i den nordlige del af Tigray, til at sikre uhindret adgang til uafhængige menneskerettighedsobservatører for at sikre, at de internationale menneskerettighedsstandarder overholdes; opfordrer alle parter i konflikten til at arbejde tæt sammen med relevante aktører for at foretage en gennemsigtig efterforskning af massakren i Mai-Kadra og opfordrer indtrængende til, at gerningsmændene til denne forbrydelse drages til ansvar, og at de retsforfølges omgående; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer de etiopiske føderale myndigheder til at foretage en grundig, uafhængig, effektiv og upartisk undersøgelse af alle drab og menneskerettighedskrænkelser, herunder overdreven magtanvendelse, vilkårlig tilbageholdelse og tvungne forsvindinger, og opfordrer de tigrayske myndigheder til at samarbejde om disse undersøgelser; opfordrer alle etiopiske myndigheder til aktivt at bekæmpe straffrihed; minder den etiopiske regering om dens forpligtelser til at sikre de grundlæggende rettigheder, herunder adgang til klage- og domstolsprøvelse og retten til en retfærdig rettergang som fastsat i det afrikanske charter og andre internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter, herunder Cotonouaftalen; insisterer på, at de etiopiske myndigheder sikrer, at en retfærdig og upartisk retsstat respekteres og opretholdes i hele Etiopien; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til et tæt samarbejde mellem EU's humanitære bistandsenheder og UNHCR og til, at UNHCR fortsætter med at yde støtte til flygtningene, som har flygtet fra denne krise, herunder i nærheden af de områder, de er flygtet fra; minder om, at den etiopiske regering er ansvarlig for sikkerheden for flygtninge og internt fordrevne på dets område; minder om, at over 96 000 eritreiske flygtninge for det meste er beskyttet i flygtningelejre i Tigray-regionen; støtter opfordringerne fra det internationale samfund og humanitære organisationer til at optrappe bistanden til flygtninge og fordrevne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer EU og dets partnere til at støtte den sudanske regering og de lokale myndigheder i at iværksætte en hurtig indsats for at huse de etiopiske flygtninge, der flygter fra kampene i Tigray-regionen; udtrykker anerkendelse af, at Sudan er rede til at tage imod flygtninge, der flygter fra konflikten; fremhæver det presserende behov for at forberede ankomsten af op til 200 000 flygtninge til Sudan; minder om, at Etiopien er et destinations-, transit- og oprindelsesland for migranter, opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle finansierede projekter, der iværksættes inden for rammerne af EU's trustfond for Afrika, respekterer menneskerettighederne, navnlig migranters og internt fordrevnes rettigheder; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til hurtig mobilisering og en struktureret og samordnet indsættelse af yderligere ressourcer fra EU's og dets medlemsstaters side for at imødekomme de altomfattende behov, der følger af krisen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over den etiopiske regerings tilsagn om at afholde parlamentsvalg i 2021; opfordrer indtrængende alle politiske aktører i hele landet til at indgå i en politisk dialog med deltagelse af borgere fra hele det politiske, ideologiske, regionale og etniske spektrum forud for valget; understreger kraftigt, at frie, retfærdige, inklusive og troværdige valg kun kan finde sted i en atmosfære uden intimidering, vold og chikane og med garanteret ytrings- og foreningsfrihed i overensstemmelse med internationale normer; beklager, at tilsagnet om frie valg er blevet undergravet af tilbageholdelsen af flere oppositionspolitikere fra hele det politiske spektrum siden juni 2020 og af alvorlige krænkelser af retten til en retfærdig rettergang, som undergraver de tilbageholdtes ret til en retfærdig rettergang; opfordrer myndighederne til at løslade alle tilbageholdte, medmindre de er anklaget for lovovertrædelser, der kan anerkendes juridisk, og de kan retsforfølges i overensstemmelse med internationale standarder for retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

19.

| 20. | udtrykker sin vilje til at arbejde for at sikre Etiopiens enhed og territoriale integritet og opfordrer alle aktører i Etiopien til at arbejde hen imod en fredelig løsning på enhver konflikt i Etiopien; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer EU til fortsat at anvende alle nødvendige diplomatiske midler til at samarbejde med føderale og regionale myndigheder samt med regionale partnere og multilaterale institutioner for at løse konflikten på fredelig vis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, den føderale regering og overhuset i Etiopien, de tigrayske myndigheder, Republikken Sudans regering, regeringerne i IGAD, Den Afrikanske Union og dens medlemsstater, Det Panafrikanske Parlament og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

22.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/137 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/137

---

P9_TA(2020)0331

De fortsatte overtrædelser af menneskerettighederne i Hviderusland, navnlig mordet på Roman Bondarenko

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne i Hviderusland, navnlig mordet på Raman Bandarenka (2020/2882(RSP))

(2021/C 425/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Hviderusland, navnlig beslutningen af 17. september 2020 om situationen i Hviderusland (1), af 4. oktober 2018 om forringelse af mediefriheden, navnlig sagen om Charter 97 (2), af 19. april 2018 om Hviderusland (3), af 6. april 2017 om situationen i Hviderusland (4), og af 24. november 2016 om situationen i Hviderusland (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Hviderusland, navnlig beslutningen af 17. september 2020 om situationen i Hviderusland (1), af 4. oktober 2018 om forringelse af mediefriheden, navnlig sagen om Charter 97 (2), af 19. april 2018 om Hviderusland (3), af 6. april 2017 om situationen i Hviderusland (4), og af 24. november 2016 om situationen i Hviderusland (5),

| — | der henviser til sin henstilling af 21. oktober 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om forbindelserne med Hviderusland (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 21. oktober 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om forbindelserne med Hviderusland (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed i 2020, som blev tildelt den demokratiske opposition i Hviderusland den 22. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed i 2020, som blev tildelt den demokratiske opposition i Hviderusland den 22. oktober 2020,

| — | der henviser til erklæringen af 13. august 2020 fra formanden for Europa-Parlamentet og erklæringen fra lederne af de fem politiske grupper af 17. august 2020 om situationen i Hviderusland efter det såkaldte præsidentvalg den 9. august 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 13. august 2020 fra formanden for Europa-Parlamentet og erklæringen fra lederne af de fem politiske grupper af 17. august 2020 om situationen i Hviderusland efter det såkaldte præsidentvalg den 9. august 2020,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 1. oktober 2020 og 16. oktober 2020 og til Rådets konklusioner om Hviderusland af 12. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 1. oktober 2020 og 16. oktober 2020 og til Rådets konklusioner om Hviderusland af 12. oktober 2020,

| — | der henviser til Rådets beslutning af 6. november 2020 om at tilføje 15 hviderussiske myndighedspersoner, herunder Aliaksandr Lukasjenka, til listen over personer, der er omfattet sanktioner, og bringe det samlede antal hviderussiske personer, der er omfattet af rejseforbud og indefrysning af aktiver, op på 59; der henviser til Rådets afgørelse af 17. februar 2020 om at forlænge EU's embargo fra 2004 mod våben og udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse i Hviderusland (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning af 6. november 2020 om at tilføje 15 hviderussiske myndighedspersoner, herunder Aliaksandr Lukasjenka, til listen over personer, der er omfattet sanktioner, og bringe det samlede antal hviderussiske personer, der er omfattet af rejseforbud og indefrysning af aktiver, op på 59; der henviser til Rådets afgørelse af 17. februar 2020 om at forlænge EU's embargo fra 2004 mod våben og udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse i Hviderusland (7),

| — | der henviser til det ekstraordinære møde i Rådet for Udenrigsanliggender den 14. august 2020 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds formandskab af 19. august 2020 om situationen i Hviderusland efter præsidentvalget den 9. august 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til det ekstraordinære møde i Rådet for Udenrigsanliggender den 14. august 2020 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds formandskab af 19. august 2020 om situationen i Hviderusland efter præsidentvalget den 9. august 2020,

| — | der henviser til de talrige nylige erklæringer og udtalelser fra NF/HR om Hviderusland, navnlig dem af 11. august 2020 og 17. august 2020, og til tidligere udtalelser fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), navnlig af 13. november 2020 om Raman Bandarenkas død, og dem om anvendelsen af dødsstraf i Hviderusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til de talrige nylige erklæringer og udtalelser fra NF/HR om Hviderusland, navnlig dem af 11. august 2020 og 17. august 2020, og til tidligere udtalelser fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), navnlig af 13. november 2020 om Raman Bandarenkas død, og dem om anvendelsen af dødsstraf i Hviderusland,

| — | der henviser til udtalelsen fra NF/HR af 7. september 2020 om vilkårlige og uforklarlige anholdelser og tilbageholdelser af politiske årsager og erklæringen fra den højtstående repræsentant på vegne af Den Europæiske Union af 11. september 2020 om optrapningen af volden og truslerne mod medlemmer af koordinationsrådet, der henviser til den fælles erklæring fra EU's delegation i Hviderusland på vegne af de EU-medlemsstater, der er repræsenteret i Minsk, den britiske ambassade, Schweiz' ambassade og USA's ambassade af 17. november 2020 om den forværrede menneskerettighedssituation i Hviderusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra NF/HR af 7. september 2020 om vilkårlige og uforklarlige anholdelser og tilbageholdelser af politiske årsager og erklæringen fra den højtstående repræsentant på vegne af Den Europæiske Union af 11. september 2020 om optrapningen af volden og truslerne mod medlemmer af koordinationsrådet, der henviser til den fælles erklæring fra EU's delegation i Hviderusland på vegne af de EU-medlemsstater, der er repræsenteret i Minsk, den britiske ambassade, Schweiz' ambassade og USA's ambassade af 17. november 2020 om den forværrede menneskerettighedssituation i Hviderusland,

| — | der henviser til FN's erklæringer om situationen i Hviderusland, navnlig fra FN's særlige rapportører om menneskerettigheder af 13. august 2020 og 19. november 2020 og fra talsmanden for FN's højkommissær for menneskerettigheder af 21. august 2020, 11. september 2020 og 13. november 2020, og til erklæringerne fremsat under den uopsættelige debat om menneskerettighedssituationen på Menneskerettighedsrådets 45. samling den 18. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæringer om situationen i Hviderusland, navnlig fra FN's særlige rapportører om menneskerettigheder af 13. august 2020 og 19. november 2020 og fra talsmanden for FN's højkommissær for menneskerettigheder af 21. august 2020, 11. september 2020 og 13. november 2020, og til erklæringerne fremsat under den uopsættelige debat om menneskerettighedssituationen på Menneskerettighedsrådets 45. samling den 18. september 2020,

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Hviderusland af 17. juli 2020, FN's Menneskerettighedsråds resolution af 17. september 2020 om menneskerettighedssituationen i Hviderusland forud for præsidentvalget i 2020 og i kølvandet herpå, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Hviderusland af 17. juli 2020, FN's Menneskerettighedsråds resolution af 17. september 2020 om menneskerettighedssituationen i Hviderusland forud for præsidentvalget i 2020 og i kølvandet herpå,

| — | der henviser til rapporten fra OSCE's rapportør under Moskvamekanismen om påståede krænkelser af menneskerettighederne i forbindelse med præsidentvalget den 9. august 2020 i Hviderusland af 5. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra OSCE's rapportør under Moskvamekanismen om påståede krænkelser af menneskerettighederne i forbindelse med præsidentvalget den 9. august 2020 i Hviderusland af 5. november 2020,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og til alle de menneskerettighedskonventioner, som Hviderusland er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og til alle de menneskerettighedskonventioner, som Hviderusland er part i,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at fredelige demonstrationer og strejker af et hidtil uset omfang fortsætter i Hviderusland mere end 100 dage, efter de er begyndt, hvilket vidner om graden af utilfredshed med og mobiliseringen af det hviderussiske samfund mod den massive forfalskning af valgresultatet og de krænkelser af menneskerettighederne, som landets autokratiske regime har begået; der henviser til, at de fortsatte demonstrationer når et højdepunkt i weekenderne i de såkaldte enhedsmarcher, og at omfanget af demonstrationer er uden fortilfælde i Hvideruslands historie, idet antallet af deltagere når op på hundredtusinder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fredelige demonstrationer og strejker af et hidtil uset omfang fortsætter i Hviderusland mere end 100 dage, efter de er begyndt, hvilket vidner om graden af utilfredshed med og mobiliseringen af det hviderussiske samfund mod den massive forfalskning af valgresultatet og de krænkelser af menneskerettighederne, som landets autokratiske regime har begået; der henviser til, at de fortsatte demonstrationer når et højdepunkt i weekenderne i de såkaldte enhedsmarcher, og at omfanget af demonstrationer er uden fortilfælde i Hvideruslands historie, idet antallet af deltagere når op på hundredtusinder;

| B. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder har reageret på de legitime og fredelige demonstrationer med vold, undertrykkelse, systematisk intimidering, chikane, begrænsninger af grundlæggende frihedsrettigheder, umenneskelig behandling, herunder tortur og seksuel vold mod personer, der tilbageholdes under demonstrationer, og mod menneskerettighedsforkæmpere; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere har dokumenteret mere end 500 tilfælde af tortur og mishandling, mens flere mennesker er meldt savnet eller er blevet fundet døde, herunder Aljaksandr Tarajkouski, Konstantin Sjisjmakov, Artsjom Parukou, Alexander Vikhor og Gennady Sjutov; der henviser til, at Hviderusland er det eneste land i Europa, der stadig praktiserer dødsstraf; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder har reageret på de legitime og fredelige demonstrationer med vold, undertrykkelse, systematisk intimidering, chikane, begrænsninger af grundlæggende frihedsrettigheder, umenneskelig behandling, herunder tortur og seksuel vold mod personer, der tilbageholdes under demonstrationer, og mod menneskerettighedsforkæmpere; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere har dokumenteret mere end 500 tilfælde af tortur og mishandling, mens flere mennesker er meldt savnet eller er blevet fundet døde, herunder Aljaksandr Tarajkouski, Konstantin Sjisjmakov, Artsjom Parukou, Alexander Vikhor og Gennady Sjutov; der henviser til, at Hviderusland er det eneste land i Europa, der stadig praktiserer dødsstraf;

| C. | der henviser til, at mere end 25 000 hviderussere skønnes at være blevet tilbageholdt på et tidspunkt for at protestere mod regimet, både før og efter valget den 9. august 2020, heriblandt ældre, kvinder og børn; der henviser til, at over 1 000 personer for nylig, både den 8. og 15. november 2020, blev tilbageholdt under de igangværende fredelige demonstrationer; der henviser til, at der er mere end 125 politiske fanger i Hviderusland; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mere end 25 000 hviderussere skønnes at være blevet tilbageholdt på et tidspunkt for at protestere mod regimet, både før og efter valget den 9. august 2020, heriblandt ældre, kvinder og børn; der henviser til, at over 1 000 personer for nylig, både den 8. og 15. november 2020, blev tilbageholdt under de igangværende fredelige demonstrationer; der henviser til, at der er mere end 125 politiske fanger i Hviderusland;

| D. | der henviser til, at Raman Bandarenka, en 31-årig kunstlærer, om aftenen den 11. november 2020 blev slået brutalt ned af en gruppe mænd klædt i almindeligt tøj, angiveligt med tætte forbindelser til Lukasjenkas regime; der henviser til, at Raman Bandarenka blev slået yderligere i fængslet og efter to timer bragt til hospitalet med hovedskader, som han døde af den følgende dag; der henviser til, at myndighederne forsøger at fralægge sig ansvaret ved at hævde, at Raman Bandarenka blev slået af »bekymrede borgere« og retsforfølge to whistleblowere: en læge og en journalist; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Raman Bandarenka, en 31-årig kunstlærer, om aftenen den 11. november 2020 blev slået brutalt ned af en gruppe mænd klædt i almindeligt tøj, angiveligt med tætte forbindelser til Lukasjenkas regime; der henviser til, at Raman Bandarenka blev slået yderligere i fængslet og efter to timer bragt til hospitalet med hovedskader, som han døde af den følgende dag; der henviser til, at myndighederne forsøger at fralægge sig ansvaret ved at hævde, at Raman Bandarenka blev slået af »bekymrede borgere« og retsforfølge to whistleblowere: en læge og en journalist;

| E. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder ikke traf de øjeblikkelige foranstaltninger til efterforskning af forbrydelsen, som de har pligt til i henhold til loven, og at over 1 100 personer, der mindedes Bandarenkas dødsfald, blev tilbageholdt i hele Hviderusland i de følgende dage; der henviser til, at repræsentanter for den ortodokse og katolske kirke modtog meddelelser fra Hvideruslands undersøgelseskomité om en lovovertrædelse på grund af deres fordømmelse af sikkerhedsstyrkernes ødelæggelse af mindesmærket for Raman Bandarenka; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder ikke traf de øjeblikkelige foranstaltninger til efterforskning af forbrydelsen, som de har pligt til i henhold til loven, og at over 1 100 personer, der mindedes Bandarenkas dødsfald, blev tilbageholdt i hele Hviderusland i de følgende dage; der henviser til, at repræsentanter for den ortodokse og katolske kirke modtog meddelelser fra Hvideruslands undersøgelseskomité om en lovovertrædelse på grund af deres fordømmelse af sikkerhedsstyrkernes ødelæggelse af mindesmærket for Raman Bandarenka;

| F. | der henviser til, at myndighederne i stedet for at retsforfølge de ansvarlige for Raman Bandarenkas død retsforfølger dem, der forsøger at finde frem til sandheden om omstændighederne omkring hans død; der henviser til, at Hvideruslands anklagemyndighed indledte en straffesag den 19. november 2020 i henhold til artikel 178, stk. 3, i Hvideruslands straffelov (»Videregivelse af oplysninger om en medicinsk hemmelighed med alvorlige konsekvenser«); der henviser til, at Katsiaryna Barysevitj, journalist fra den uafhængige medieorganisation TUT.BY, der skrev om Raman Bandarenkas død, efterfølgende blev arresteret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at myndighederne i stedet for at retsforfølge de ansvarlige for Raman Bandarenkas død retsforfølger dem, der forsøger at finde frem til sandheden om omstændighederne omkring hans død; der henviser til, at Hvideruslands anklagemyndighed indledte en straffesag den 19. november 2020 i henhold til artikel 178, stk. 3, i Hvideruslands straffelov (»Videregivelse af oplysninger om en medicinsk hemmelighed med alvorlige konsekvenser«); der henviser til, at Katsiaryna Barysevitj, journalist fra den uafhængige medieorganisation TUT.BY, der skrev om Raman Bandarenkas død, efterfølgende blev arresteret;

| G. | der henviser til, at det hviderussiske indenrigsministerium den 12. oktober 2020 udsendte en erklæring om sin vilje til at anvende skarp ammunition mod demonstranter; der henviser til, at myndighederne har anvendt chokgranater, peberspray og affyret gummikugler direkte mod personer og skudt op i luften ved flere demonstrationer; der henviser til, at der konstant indføres transport- og kommunikationshindringer, navnlig begrænsninger i adgangen til internettet, som et middel til at forhindre og sprede demonstrationer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det hviderussiske indenrigsministerium den 12. oktober 2020 udsendte en erklæring om sin vilje til at anvende skarp ammunition mod demonstranter; der henviser til, at myndighederne har anvendt chokgranater, peberspray og affyret gummikugler direkte mod personer og skudt op i luften ved flere demonstrationer; der henviser til, at der konstant indføres transport- og kommunikationshindringer, navnlig begrænsninger i adgangen til internettet, som et middel til at forhindre og sprede demonstrationer;

| H. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder fortsætter deres voldelige undertrykkelse af uafhængige hviderussiske journalister og borgerjournalister og gør bevidste forsøg på at hindre objektiv rapportering; der henviser til, at den 15. november 2020 alene blev 23 journalister, der rapporterede fra demonstrationerne afholdt til minde om Raman Bandarenka i forskellige byer i Hviderusland, arresteret; der henviser til, at udenlandske medier og journalister ikke har lov til at indrejse i Hviderusland; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder fortsætter deres voldelige undertrykkelse af uafhængige hviderussiske journalister og borgerjournalister og gør bevidste forsøg på at hindre objektiv rapportering; der henviser til, at den 15. november 2020 alene blev 23 journalister, der rapporterede fra demonstrationerne afholdt til minde om Raman Bandarenka i forskellige byer i Hviderusland, arresteret; der henviser til, at udenlandske medier og journalister ikke har lov til at indrejse i Hviderusland;

| I. | der henviser til, at i alt 390 journalister er blevet retsforfulgt under og efter valgperioden, hvoraf 77 har afsonet korte fængselsstraffe på op til 15 dage på grundlag af administrative anklager; der henviser til, at 14 journalister ifølge den hviderussiske journalistsammenslutning pr. 23. november 2020 tilbageholdes på grundlag af administrative eller strafferetlige anklager; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at i alt 390 journalister er blevet retsforfulgt under og efter valgperioden, hvoraf 77 har afsonet korte fængselsstraffe på op til 15 dage på grundlag af administrative anklager; der henviser til, at 14 journalister ifølge den hviderussiske journalistsammenslutning pr. 23. november 2020 tilbageholdes på grundlag af administrative eller strafferetlige anklager;

| J. | der henviser til, at vilkårlige tilbageholdelser og anholdelser af journalister ofte er blevet ledsaget af magtanvendelse og har medført skade på og beslaglæggelse af professionelt udstyr samt fjernelse af forberedt videomateriale; der henviser til, at tre kvindelige journalister er blevet såret af gummikugler under udførelsen af deres journalistiske arbejde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at vilkårlige tilbageholdelser og anholdelser af journalister ofte er blevet ledsaget af magtanvendelse og har medført skade på og beslaglæggelse af professionelt udstyr samt fjernelse af forberedt videomateriale; der henviser til, at tre kvindelige journalister er blevet såret af gummikugler under udførelsen af deres journalistiske arbejde;

| K. | der henviser til, at udenlandske korrespondenter, der ankom for at dække valget, blev nægtet akkreditering; der henviser til, at det hviderussiske udenrigsministerium den 2. oktober 2020 annullerede akkrediteringen af alle udenlandske journalister i landet og beskrev dette træk som en del af en reform af landets regler og procedurer for medierne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udenlandske korrespondenter, der ankom for at dække valget, blev nægtet akkreditering; der henviser til, at det hviderussiske udenrigsministerium den 2. oktober 2020 annullerede akkrediteringen af alle udenlandske journalister i landet og beskrev dette træk som en del af en reform af landets regler og procedurer for medierne;

| L. | der henviser til, at hviderussiske børn er mål for undertrykkelse, da deres forældre trues med at miste forældremyndigheden, hvis de deltager i demonstrationer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at hviderussiske børn er mål for undertrykkelse, da deres forældre trues med at miste forældremyndigheden, hvis de deltager i demonstrationer;

| M. | der henviser til, at EU har indført sanktioner mod 40 personer, der er ansvarlige for vold, undertrykkelse og forfalskning af valgresultatet i Hviderusland; der henviser til, at Det Europæiske Råd den 6. november 2020 besluttede at tilføje 15 hviderussiske myndighedspersoner, herunder Aliaksandr Lukasjenka og hans søn, til listen over personer, der er omfattet af sanktioner; der henviser til, at der er ved at blive forberedt yderligere sanktioner mod enkeltpersoner og virksomheder; der henviser til, at atomkraftværket i Astravjets begyndte at producere elektricitet den 3. november 2020, hvilket gav anledning til nye betænkeligheder med hensyn til dets sikkerhed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU har indført sanktioner mod 40 personer, der er ansvarlige for vold, undertrykkelse og forfalskning af valgresultatet i Hviderusland; der henviser til, at Det Europæiske Råd den 6. november 2020 besluttede at tilføje 15 hviderussiske myndighedspersoner, herunder Aliaksandr Lukasjenka og hans søn, til listen over personer, der er omfattet af sanktioner; der henviser til, at der er ved at blive forberedt yderligere sanktioner mod enkeltpersoner og virksomheder; der henviser til, at atomkraftværket i Astravjets begyndte at producere elektricitet den 3. november 2020, hvilket gav anledning til nye betænkeligheder med hensyn til dets sikkerhed;

| N. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder hidtil har undladt at efterforske rapporter om politibrutalitet, og at straffrihed for menneskerettighedskrænkelser fortsat er udbredt; der henviser til, at fraværet af retsstatsprincippet hindrer ofrenes ret til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder hidtil har undladt at efterforske rapporter om politibrutalitet, og at straffrihed for menneskerettighedskrænkelser fortsat er udbredt; der henviser til, at fraværet af retsstatsprincippet hindrer ofrenes ret til en retfærdig rettergang;

| 1. | fordømmer på det kraftigste mordet på Raman Bandarenka og udtrykker sin medfølelse med hans familie og med alle de familier, der har mistet deres nærmeste på grund af undertrykkelsen fra Lukasjenkas regime; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kræver en hurtig, grundig, upartisk og uafhængig undersøgelse af Raman Badarenkas dødsfald og de protestrelaterede dødsfald for Aljaksandr Tarajkouski, Alexander Vikhor, Artsyom Parukou, Gennady Sjutov og Konstantin Sjisjmakov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer de hviderussiske myndigheder til omgående at løslade alle politiske fanger, herunder dr. Artsjom Sarokin og journalisten Katsiaryna Barysevitj, som afslørede et officielt forsøg på mørklægning af drabet på Raman Bandarenka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sin støtte til de demonstrerende hviderussere i deres krav om frihed, demokrati, værdighed og retten til at vælge deres egen skæbne; fordømmer de forsatte menneskerettighedskrænkelser, intimideringen og den overdrevne magtanvendelse over for fredelige demonstranter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kræver øjeblikkelig løsladelse af den medicinske ansatte, der overdrog almennyttige oplysninger om Raman Bandarenkas død til medierne uden at krænke ofrets families rettigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende de hviderussiske myndigheder til at ophøre med alle former for vold, mishandling, kønsbaseret vold og tortur mod hviderussiske borgere og tilbageholdte, til at give dem adgang til lægehjælp og juridisk rådgivning og til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle vilkårligt tilbageholdte personer, herunder for deres deltagelse i protester mod valgresultatet eller mod den vold, som myndighederne anvender, eller for at give udtryk for deres støtte til disse protester; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer på det kraftigste enhver anvendelse af intimidering, chikane, vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser og mishandling af borgerne og fordømmer krænkelser af menneskerettighederne begået af hviderussiske statslige myndigheder eller på deres vegne; opfordrer til, at der øjeblikkeligt sættes en stopper for alle former for chikane af borgere såsom afskedigelse af medarbejdere eller bortvisning af studerende på grund af deltagelse i strejker eller demonstrationer, tilbagetrækning af journalistisk akkreditering, strafafbrydelser af kommunale tjenester såsom vand- varmeforsyning, fratagelse af forældrerettigheder, blokering af private bankkonti og internet-blackout; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer alle ansatte ved de hviderussiske retshåndhævende myndigheder og alle, der handler på vegne af de hviderussiske myndigheder, til øjeblikkeligt at ophøre med at anvende vold mod civile og til at afstå fra at udføre strafferetlige ordrer og instrukser om anvendelse af uforholdsmæssig magt, vold, tortur og mishandling af borgerne; opfordrer til, at der indføres en specifik definition af tortur i Hvideruslands straffelov i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, og at der foretages lovgivningsmæssige ændringer med henblik på at kriminalisere tvungne forsvindinger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer myndighedernes totale mangel på vilje til at efterforske tilfælde af mishandling og tortur fra de retshåndhævende myndigheders side, samtidig med at de iværksætter strafferetlige undersøgelser mod fredelige borgere; understreger, at dette vidner om en bevidst og systematisk undertrykkelses- og straffrihedspolitik, hvilket yderligere understreges af det forhold, at de involverede politistyrker og særlige sikkerhedsstyrker fortsat modtager den højeste hæder for deres deltagelse i forbrydelser mod befolkningen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | afviser resultaterne af det såkaldte præsidentvalg den 9. august 2020 og udtrykker sin utvetydige støtte til det hviderussiske folk i deres legitime krav om straks at ophøre med den autoritære undertrykkelse, sikre respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, demokratisk repræsentation og politisk deltagelse samt et nyt frit og retfærdigt valg i overensstemmelse med internationale standarder og under OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheders (ODIHR's) valgobservation; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer alle virksomheder, der opererer i Hviderusland, til at udvise særlig omhu og opretholde deres ansvar for at respektere menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fastholder, at det er nødvendigt at sikre borgernes ret til forsamlings-, forenings-, ytrings- og meningsfrihed samt mediefriheden og således ophæve alle de retlige og praktiske hindringer, der begrænser disse frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager, at det er vigtigt at indføre retsstatsprincippet for at respektere de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne samt et velfungerende uafhængigt retsvæsen for at sikre retten til en advokat, en retfærdig rettergang og domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at øge sin bistand til uafhængige medier i Hviderusland, hvis overlevelse og operationer er afgørende for at sikre den hviderussiske offentlighed og det internationale samfund en objektiv dækning af begivenhederne i Hviderusland; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fordømmer på det kraftigste den fortsatte anvendelse af dødsstraf og opfordrer til en øjeblikkelig og permanent afskaffelse af denne og, i afventning heraf, et moratorium for dødsstraf og en effektiv ret til at klage over dødsdomme; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer de hviderussiske myndigheder til at ophøre med at angribe, tilbageholde og dæmonisere journalister og mediefolk og arbejde hen imod en meningsfuld beskyttelse af mediefriheden; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer EU til at yde støtte til en international efterforskning af forbrydelser begået af Lukasjenkas regime mod det hviderussiske folk; mener, at undersøgelsen bør understøttes af oprettelsen af et center for indsamling af bevismateriale og en EU-taskforce bestående af eksperter i folkeret, der skal bistå i forbindelse med fremtidige internationale efterforskninger; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at yde fuld støtte til den indsats, der gøres af FN's Menneskerettighedsråd og OSCE's Moskvamekanisme samt menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet, for at sikre internationale organisationers dokumentation af og rapportering om menneskerettighedskrænkelser og efterfølgende ansvarlighed og retfærdighed for ofrene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fordømmer den hviderussiske nationalforsamlings praksis med at fratage hviderussiske borgere deres statsborgerskab af politiske årsager; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fordømmer undertrykkelsen af kvindelige menneskerettighedsforkæmpere, navnlig anholdelsen af Marfa Rabkova og Marina Kostyliantjenko fra menneskerettighedscentret Viasna, og opfordrer til, at der øjeblikkeligt sættes en stopper for kønsbaseret chikane af kvindelige aktivister; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at tildelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed i 2020 til den demokratiske opposition i Hviderusland i første omgang kan finde sted i form af en ceremoni på afstand på grund af pandemien; understreger imidlertid, at der bør afholdes en fysisk ceremoni, når situationen tillader det; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at de foranstaltninger, som EU og medlemsstaterne indtil videre har truffet mod Lukasjenkas regime, er utilstrækkelige, og glæder sig over Rådets beslutning om at arbejde på en tredje pakke af sanktioner rettet mod virksomheder og oligarker med forbindelser til Lukasjenkas regime; opfordrer til en troværdig udvidelse af EU's sanktionsliste; |
| --- | --- |

21.

| 22. | støtter iværksættelsen af en øjeblikkelig undersøgelsesmission fra Europa-Parlamentet til Vilnius og Warszawa samt samarbejdet med oppositionen i Hviderusland med henblik på at undersøge mulige mæglings- og demokratistøtteaktiviteter; understreger behovet for yderligere mæglings- og demokratistøtteaktiviteter såsom en mission på højt plan som opfølgning på undersøgelsesmissionen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer til en fuldstændig fastfrysning af alle overførsler af EU-midler, herunder lån fra Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling m.fl., til den siddende hviderussiske regering og statskontrollerede projekter; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at suspendere forhandlingerne om prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Hviderusland, indtil der er afholdt et frit og retfærdigt præsidentvalg; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge bistanden til det hviderussiske civilsamfund og øge EU's engagement i og støtte til uafhængige civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige journalister, navnlig dem, der tilbageholdes, ved at overvåge deres retssager; anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at oprette et stipendieprogram for studerende, der er blevet bortvist fra hviderussiske universiteter på grund af deres prodemokratiske synspunkter, anmoder Kommissionen om at iværksætte et målrettet EU-bistandsprogram for at hjælpe ofre for politisk undertrykkelse og politivold; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fordømmer udvisningen af europæiske diplomater fra Hviderusland og opfordrer EU og medlemsstaterne til at overveje at sænke omfanget af deres diplomatisk engagement med landet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | beklager de hviderussiske myndigheders anmodninger om udlevering af Stsiapan Putsila og Roman Protasevitj, grundlæggerne af de Warszawabaserede live-tv-kanaler Telegram Next og Nexta, som af Hvideruslands statslige efterretningstjeneste (KGB) er blevet føjet til listen over personer, der er involveret i terroraktiviteter; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gennemføre anbefalingerne fra rapportøren under OSCE's Moskvamekanisme i forbindelse med tildeling af asyl i tilfælde af forfølgelse, der er omfattet af Genèveflygtningekonventionen; tilskynder i denne sammenhæng medlemsstaterne til at fremme visumprocedurerne yderligere for dem, der flygter fra Hviderusland af politiske grunde, og til at yde dem og deres familier al nødvendig støtte og bistand; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fordømmer undertrykkelsen af medierne og adgangen til internettet, udbredelsen af desinformation samt pryglingen, anholdelsen og intimideringen af journalister og bloggere; understreger det hviderussiske folks ret til at have uhindret adgang til oplysninger; opfordrer EU til at anvende sine instrumenter til at støtte de foretagender og journalister, der er genstand for regimets undertrykkelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | insisterer på, at hviderussiske arbejdstagere bør kunne udøve deres ret til at strejke fredeligt uden risiko for afskedigelse, anholdelse eller andre repressalier; |
| --- | --- |

29.

| 30. | beklager, at atomkraftværket i Astravjets ikke overholder de højeste internationale miljø- og sikkerhedsstandarder; støtter bestræbelserne på at sikre europæisk solidaritet i spørgsmålet om forbud mod import af energi fra atomkraftværket i Astravjets til EU-markedet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | gentager sin opfordring til Rådet og Kommissionen til at indføre omfattende, effektive og rettidige EU-dækkende sanktioner, en såkaldt europæisk Magnitskij-lov, der uden yderligere forsinkelser vil gøre det muligt at udpege alle individuelle, statslige og ikkestatslige aktører og andre enheder, der er ansvarlige for eller er involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa samt myndighederne i Republikken Hviderusland. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0231.

(2)  EUT C 11 af 13.1.2020, s. 18.

(3)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 100.

(4)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 60.

(5)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 135.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0280.

(7)  EUT L 45 af 18.2.2020, s. 3.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/143 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/143

---

P9_TA(2020)0332

Voksende spændinger i Varosha efter Tyrkiets ulovlige handlinger og det presserende behov for at genoptage forhandlingerne

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om voksende spændinger i Varosha efter Tyrkiets ulovlige handlinger og det presserende behov for at genoptage forhandlingerne (2020/2844(RSP))

(2021/C 425/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutningen af 13. marts 2019 om Kommissionens 2018-rapport om Tyrkiet (1) og beslutningen af 17. september 2020 om forberedelse af det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd med fokus på den farlige optrapning og Tyrkiets rolle i det østlige Middelhav (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutningen af 13. marts 2019 om Kommissionens 2018-rapport om Tyrkiet (1) og beslutningen af 17. september 2020 om forberedelse af det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd med fokus på den farlige optrapning og Tyrkiets rolle i det østlige Middelhav (2),

| — | der henviser til sin erklæring af 14. februar 2012 om den afspærrede del af Famagusta, som bør gives tilbage til dens retmæssige ejere (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 14. februar 2012 om den afspærrede del af Famagusta, som bør gives tilbage til dens retmæssige ejere (3),

| — | der henviser til rapporterne fra Udvalget for Andragender af 17. juli 2008 efter undersøgelsesmissionen til Famagusta i Cypern, af 25.-28. november 2007 og af 21. november 2018 efter undersøgelsesmissionen til Famagusta i Cypern og af 7.-8. maj 2018 i forbindelse med andragende nr. 733/2004 indgivet af Loizos Afxentiou på vegne af Famagustas Flygtningebevægelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra Udvalget for Andragender af 17. juli 2008 efter undersøgelsesmissionen til Famagusta i Cypern, af 25.-28. november 2007 og af 21. november 2018 efter undersøgelsesmissionen til Famagusta i Cypern og af 7.-8. maj 2018 i forbindelse med andragende nr. 733/2004 indgivet af Loizos Afxentiou på vegne af Famagustas Flygtningebevægelse,

| — | der henviser til sine beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender af 23. september 2008 (4), 22. april 2009 (5) og 13. februar 2018 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender af 23. september 2008 (4), 22. april 2009 (5) og 13. februar 2018 (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 om EU's udvidelsespolitik (COM(2020)0660) og til den ledsagende 2020-rapport om Tyrkiet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 om EU's udvidelsespolitik (COM(2020)0660) og til den ledsagende 2020-rapport om Tyrkiet,

| — | der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. og 16. oktober 2020 og til tidligere, relevante konklusioner fra Rådet og fra Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. og 16. oktober 2020 og til tidligere, relevante konklusioner fra Rådet og fra Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til erklæringen af 13. oktober 2020 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Josep Borrell, om udviklingen omkring Varosha, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 13. oktober 2020 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Josep Borrell, om udviklingen omkring Varosha,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) på vegne af Den Europæiske Union af 6. oktober 2020 om udviklingen omkring Varosha og af 15. november 2020 om Varosha, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) på vegne af Den Europæiske Union af 6. oktober 2020 om udviklingen omkring Varosha og af 15. november 2020 om Varosha,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 20. oktober 2020 fra NF/HR og kommissær Ferreira om valgprocessen i det tyrkisk-cypriotiske samfund, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 20. oktober 2020 fra NF/HR og kommissær Ferreira om valgprocessen i det tyrkisk-cypriotiske samfund,

| — | der henviser til de centrale principper i folkeretten og FN-pagten, til aftalen på højt plan fra 1979 mellem lederne af de to befolkningsgrupper samt til FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner om Cypern, herunder resolution 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) og 2537 (2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til de centrale principper i folkeretten og FN-pagten, til aftalen på højt plan fra 1979 mellem lederne af de to befolkningsgrupper samt til FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner om Cypern, herunder resolution 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) og 2537 (2020),

| — | der henviser til erklæringerne af 9. oktober 2019 og 9. oktober 2020 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om situationen i Cypern, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 9. oktober 2019 og 9. oktober 2020 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om situationen i Cypern,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs erklæring efter hans møde med de to ledere i Berlin i november 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs erklæring efter hans møde med de to ledere i Berlin i november 2019,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Tyrkiet er kandidatland og en vigtig partner for EU; der henviser til, at Tyrkiet som kandidatland forventes at opretholde de højeste standarder for demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet, herunder overholdelse af internationale konventioner; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Tyrkiet er kandidatland og en vigtig partner for EU; der henviser til, at Tyrkiet som kandidatland forventes at opretholde de højeste standarder for demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet, herunder overholdelse af internationale konventioner;

| B. | der henviser til, at Tyrkiet er en NATO-allieret og bør mindes om sit ansvar for at spille en konstruktiv rolle i nedtrapningen af spændingerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Tyrkiet er en NATO-allieret og bør mindes om sit ansvar for at spille en konstruktiv rolle i nedtrapningen af spændingerne;

| C. | der henviser til, at Tyrkiet reagerede på det mislykkede kup i 1974, der blev støttet af den græske junta, ved at invadere Cypern med sine militære styrker, og at byen Famagusta også blev invaderet i august 1974 og har været ulovligt besat lige siden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Tyrkiet reagerede på det mislykkede kup i 1974, der blev støttet af den græske junta, ved at invadere Cypern med sine militære styrker, og at byen Famagusta også blev invaderet i august 1974 og har været ulovligt besat lige siden;

| D. | der henviser til, at en del af Famagusta derpå blev afspærret og siden har været ubeboet under direkte kontrol af det tyrkiske militær, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en del af Famagusta derpå blev afspærret og siden har været ubeboet under direkte kontrol af det tyrkiske militær,

| E. | der henviser til, at FN mener, at ansvaret for status quo i Varosha ligger hos Tyrkiet, og at Tyrkiet derfor også har ansvaret for enhver indsats, der ændrer Varoshas status i strid med aftalen på højt plan fra 1979 og FN's Sikkerhedsråds resolutioner 550 (1984) og 789 (1992); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FN mener, at ansvaret for status quo i Varosha ligger hos Tyrkiet, og at Tyrkiet derfor også har ansvaret for enhver indsats, der ændrer Varoshas status i strid med aftalen på højt plan fra 1979 og FN's Sikkerhedsråds resolutioner 550 (1984) og 789 (1992);

| F. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984) »anser forsøg på at bosætte enhver del af Varosha med andre mennesker end dets indbyggere for at være uacceptable og opfordrer til, at dette område overdrages til De Forenede Nationers administration«, og til, at FN's Sikkerhedsråds resolution 789 (1992) med henblik på gennemførelsen af resolution 550 (1984) insisterer på, at Varosha som en tillidsskabende foranstaltning skal overdrages til dets retmæssige indbyggere under kontrol af FN's fredsbevarende styrke i Cypern; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984) »anser forsøg på at bosætte enhver del af Varosha med andre mennesker end dets indbyggere for at være uacceptable og opfordrer til, at dette område overdrages til De Forenede Nationers administration«, og til, at FN's Sikkerhedsråds resolution 789 (1992) med henblik på gennemførelsen af resolution 550 (1984) insisterer på, at Varosha som en tillidsskabende foranstaltning skal overdrages til dets retmæssige indbyggere under kontrol af FN's fredsbevarende styrke i Cypern;

| G. | der henviser til, at tilbagegivelse af den afspærrede del af Famagusta til dens retmæssige indbyggere ville lette bestræbelserne på at nå frem til en samlet løsning på Cypern-problemet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tilbagegivelse af den afspærrede del af Famagusta til dens retmæssige indbyggere ville lette bestræbelserne på at nå frem til en samlet løsning på Cypern-problemet;

| H. | der henviser til, at en del af Varosha den 8. oktober 2020 efter bekendtgørelsen heraf i Ankara den 6. oktober 2020 blev erklæret delvis »åben« i samarbejde med den nuværende tyrkisk-cypriotiske leder, Ersin Tatar, i strid med tidligere aftaler og med de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en del af Varosha den 8. oktober 2020 efter bekendtgørelsen heraf i Ankara den 6. oktober 2020 blev erklæret delvis »åben« i samarbejde med den nuværende tyrkisk-cypriotiske leder, Ersin Tatar, i strid med tidligere aftaler og med de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd;

| I. | der henviser til, at den tyrkiske udenrigsminister, Mevlüt Çavuşoğlu, i begyndelsen af september 2019 besøgte Varosha og annoncerede åbningen af et »generalkonsulat« for Tyrkiet i Varosha-området, og til, at Tyrkiets vicepræsident, Fuat Oktay, i begyndelsen af februar 2020 besøgte Varosha for at afholde et »topmøde« om de »juridiske, politiske og økonomiske aspekter af genåbningen af den forladte by Varosha«; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den tyrkiske udenrigsminister, Mevlüt Çavuşoğlu, i begyndelsen af september 2019 besøgte Varosha og annoncerede åbningen af et »generalkonsulat« for Tyrkiet i Varosha-området, og til, at Tyrkiets vicepræsident, Fuat Oktay, i begyndelsen af februar 2020 besøgte Varosha for at afholde et »topmøde« om de »juridiske, politiske og økonomiske aspekter af genåbningen af den forladte by Varosha«;

| J. | der henviser til, at Tyrkiet har erklæret, at det ensidigt vil gå videre med forskellige projekter i Varosha, og truer med at forberede området til ulovlig bosættelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Tyrkiet har erklæret, at det ensidigt vil gå videre med forskellige projekter i Varosha, og truer med at forberede området til ulovlig bosættelse;

| K. | der henviser til, at det tyrkisk-cypriotiske samfund siden den 18. oktober 2020 har haft en ny leder, Ersin Tatar; der henviser til, at den tidligere tyrkisk-cypriotiske leder, Mustafa Akıncı, spillede en vigtig, positiv og historisk rolle med hensyn til at fremme fred og dialog mellem de to samfund på øen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det tyrkisk-cypriotiske samfund siden den 18. oktober 2020 har haft en ny leder, Ersin Tatar; der henviser til, at den tidligere tyrkisk-cypriotiske leder, Mustafa Akıncı, spillede en vigtig, positiv og historisk rolle med hensyn til at fremme fred og dialog mellem de to samfund på øen;

| L. | der henviser til, at tusindvis af tyrkisk-cyprioter den 10. november 2020 demonstrerede i rekordstore tal på den nordlige del af Cypern mod Tyrkiets indblanding i Cypern, herunder i Varosha, og krævede frihed og demokrati og respekt for rettighederne for cyprioter fra Varosha; der henviser til, at oppositionens vigtigste ledere, herunder den tidligere tyrkisk-cypriotiske leder, Mustafa Akıncı, deltog i demonstrationerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at tusindvis af tyrkisk-cyprioter den 10. november 2020 demonstrerede i rekordstore tal på den nordlige del af Cypern mod Tyrkiets indblanding i Cypern, herunder i Varosha, og krævede frihed og demokrati og respekt for rettighederne for cyprioter fra Varosha; der henviser til, at oppositionens vigtigste ledere, herunder den tidligere tyrkisk-cypriotiske leder, Mustafa Akıncı, deltog i demonstrationerne;

| M. | der henviser til, at den tyrkiske præsident, Recep Tayyip Erdoğan, den 15. november 2020 besøgte det besatte område i Cypern for at »holde en picnic« i Varosha, hvilket var en provokerende handling, der fremprovokerede ekstreme reaktioner blandt tyrkisk-cyprioter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den tyrkiske præsident, Recep Tayyip Erdoğan, den 15. november 2020 besøgte det besatte område i Cypern for at »holde en picnic« i Varosha, hvilket var en provokerende handling, der fremprovokerede ekstreme reaktioner blandt tyrkisk-cyprioter;

| N. | der henviser til, at Varosha i alle tidligere forhandlinger, herunder på den seneste konference om Cypern i Crans-Montana i 2017, har været medtaget blandt de områder, der skulle tilbagegives til den græsk-cypriotisk administration efter en samlet bilæggelse af Cypern-problemet på det grundlag, man var enedes om, nemlig en føderation bestående af to samfund og to zoner; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Varosha i alle tidligere forhandlinger, herunder på den seneste konference om Cypern i Crans-Montana i 2017, har været medtaget blandt de områder, der skulle tilbagegives til den græsk-cypriotisk administration efter en samlet bilæggelse af Cypern-problemet på det grundlag, man var enedes om, nemlig en føderation bestående af to samfund og to zoner;

| O. | der henviser til, at den nuværende tyrkisk-cypriotiske leder, Ersin Tatar, er imod en samlet bilæggelse af Cypern-problemet baseret på en føderation bestående af to samfund og to zoner som fastsat i FN's parametre, og til, at præsident Erdoğan den 15. november 2020 opfordrede til drøftelser med henblik på at skabe »to særskilte stater« i Cypern; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den nuværende tyrkisk-cypriotiske leder, Ersin Tatar, er imod en samlet bilæggelse af Cypern-problemet baseret på en føderation bestående af to samfund og to zoner som fastsat i FN's parametre, og til, at præsident Erdoğan den 15. november 2020 opfordrede til drøftelser med henblik på at skabe »to særskilte stater« i Cypern;

| P. | der henviser til, at Tyrkiet fortsætter sine nuværende ulovlige ensidige militære aktioner i det østlige Middelhavsområde, som strider imod EU-medlemsstaterne Grækenland og Cyperns suverænitet; der henviser til, at Tyrkiets direkte engagement til støtte for Aserbajdsjan i forbindelse med Nagorno-Karabakh-konflikten går ud over dets geoøkonomiske interesser og afspejler en mere ambitiøs geopolitisk dagsorden, ligesom det er tilfældet med Tyrkiets handlinger i Libyen og Syrien, og bemærker med bekymring, at Tyrkiets fortsatte og voksende afstandtagen fra europæiske værdier og standarder har bragt forbindelserne mellem EU og Tyrkiet til et historisk lavpunkt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Tyrkiet fortsætter sine nuværende ulovlige ensidige militære aktioner i det østlige Middelhavsområde, som strider imod EU-medlemsstaterne Grækenland og Cyperns suverænitet; der henviser til, at Tyrkiets direkte engagement til støtte for Aserbajdsjan i forbindelse med Nagorno-Karabakh-konflikten går ud over dets geoøkonomiske interesser og afspejler en mere ambitiøs geopolitisk dagsorden, ligesom det er tilfældet med Tyrkiets handlinger i Libyen og Syrien, og bemærker med bekymring, at Tyrkiets fortsatte og voksende afstandtagen fra europæiske værdier og standarder har bragt forbindelserne mellem EU og Tyrkiet til et historisk lavpunkt;

| 1. | fordømmer Tyrkiets ulovlige aktiviteter i Varosha, navnlig den delvise »åbning«; understreger, at skabelsen af et nyt fait accompli undergraver den gensidige tillid og udsigterne til en samlet løsning på Cypern-problemet ved at ændre situationen på stedet til det værre, skærpe splittelsen og rodfæste den permanente opdeling af Cypern; advarer mod enhver ændring af status quo i Varosha i strid med de ovenfor nævnte resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at omstøde denne beslutning og undgå enhver ensidig handling, der kan skabe yderligere spændinger på øen, i overensstemmelse med den nylige opfordring fra FN's Sikkerhedsråd; opfordrer Tyrkiet til at trække sine tropper ud af Cypern, overdrage Varosha-området til dets retmæssige indbyggere under FN's midlertidige administration i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984) og afholde sig fra enhver handling, der ændrer øens demografiske balance gennem en politik med ulovlige bosættelser; understreger, at det er nødvendigt, at gældende EU-ret gennemføres på hele øen, når Cypern-problemet er løst; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den faste overbevisning, at en holdbar løsning på konflikten kun kan findes gennem dialog, diplomati og forhandlinger i en ånd af god vilje og i overensstemmelse med folkeretten, og bekræfter på ny sin overbevisning om, at en holdbar løsning på Cypern-problemet vil være til gavn for alle lande i regionen, primært Cypern, Grækenland og Tyrkiet; opfordrer Det Europæiske Råd til at fastholde sin fælles holdning over for Tyrkiets ensidige og ulovlige handlinger, skride til handling og indføre hårde sanktioner som reaktion på Tyrkiets ulovlige handlinger; minder om, at yderligere sanktioner kun kan undgås gennem dialog, oprigtigt samarbejde og konkrete fremskridt på stedet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver FN's generalsekretærs opfordring til en genoptagelse af forhandlingerne fra der, hvor de var nået til i Crans-Montana i 2017, og understreger, at dette bør ske på grundlag af den fælles erklæring fra de to ledere af 11. februar 2014, FN's generalsekretærs sekspunktsramme af 30. juni 2017 og den konvergens, der var opnået inden konferencens afslutning; beklager, at de højeste tyrkiske myndigheder har godkendt tostatsløsningen, og opfordrer indtrængende Tyrkiet til konkret at forpligte sig til FN's generalsekretærs opfordring; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sin støtte til en retfærdig, omfattende og gennemførlig bilæggelse baseret på en føderation bestående af to samfund og to zoner med status som én international juridisk person, én suverænitet og ét statsborgerskab og med politisk lighed mellem de to befolkningsgrupper som defineret i de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, i overensstemmelse med folkeretten, EU-retten og på grundlag af respekt for de principper, som Unionen er bygget på; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker bekymring over, at den ulovlige »åbning« af Varosha har til formål at ændre status med hensyn til ejendomsret i området og derved undergrave mulighederne for tilbagegivelse af Varosha som foreskrevet i de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd eller via en samlet løsning på Cypern-problemet; opfordrer indtrængende Tyrkiet til at afholde sig fra ulovligt at bosætte Varosha med andre mennesker end dets retsmæssige indbyggere eller kræve, at de retmæssige indbyggere vender tilbage til deres ejendomme under militære besættelsesforhold; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at direkte drøftelser i FN-regi på det aftalte grundlag stadig er den eneste mulighed for at nå frem til en løsning, der genforener øen og dens befolkning, hvilket bl.a. vil føre til en normalisering af forbindelserne mellem Cypern og Tyrkiet, forbedrede udsigter med hensyn til afgrænsningen af den eksklusive økonomiske zone mellem Cypern og Tyrkiet og en forbedring af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet; opfordrer indtrængende til, at forhandlingerne under ledelse af FN's generalsekretær om genforeningen af Cypern genoptages på det aftalte grundlag snarest muligt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | støtter både det tyrkisk-cypriotiske og det græsk-cypriotiske samfund i deres stræben efter fred og stabilitet og opfordrer Kommissionen til straks at gennemføre det andet årlige handlingsprogram for bistand til det tyrkisk-cypriotiske samfund, som tager sigte på at støtte projekter, der fremmer forsoning og forbedrer infrastruktur, miljøbeskyttelse og økonomisk udvikling; opfordrer navnlig til fortsat og øget støtte til civilsamfundet i såvel det tyrkisk-cypriotiske som det græsk-cypriotiske samfund, både gennem EU-bistandsprogrammet og mere strukturelt som en del af den nye flerårige finansielle ramme, navnlig gennem programmet for borgere, lighed, rettigheder og værdier; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at spille en mere aktiv rolle i at bringe forhandlingerne i FN-regi frem til en vellykket afslutning, herunder ved at udnævne en repræsentant til FN's mæglingsbestræbelser og koordinere deres indsats med Europa-Parlamentet for at overbevise Tyrkiet om at indstille sine ulovlige aktiviteter i Varosha; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger sin støtte til Cyperns territoriale integritet og opfordrer EU-medlemsstaterne til at imødegå ethvert forsøg fra tredjelandes side på at anerkende en anden stat på øen Cypern end Republikken Cypern; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager den tyrkiske præsidents udtalelser under hans besøg i Varosha den 15. november 2020, som skamløst afslørede Ankaras »køreplan« for den ulovlige bosættelse af den afspærrede by og hans støtte til den permanente opdeling af Cypern; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Tyrkiet til at afholde sig fra at gennemføre nogen ensidige aktiviteter såsom ulovlige efterforskningsboringer, der yderligere krænker Republikken Cyperns suverænitet og suveræne rettigheder, truer med at skabe nye faits accomplis i strid med havretten, undergraver genoptagelsen af omfattende forhandlinger og udsigterne til en samlet løsning på det aftalte grundlag og ikke er befordrende for gode naboskabsforbindelser i regionen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer FN's mission i Cypern til at intensivere indsatsen for at overvåge udviklingen i Varosha; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Tyrkiets præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0200.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0230.

(3)  EUT C 249 E af 30.8.2013, s. 1.

(4)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 41.

(5)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 12.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0114.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/147 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/147

---

P9_TA(2020)0336

Retten til abort i Polen

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om de facto-forbuddet mod retten til abort i Polen (2020/2876(RSP))

(2021/C 425/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2 og 7, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 2 og 7, stk. 1,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) af 4. november 1950 og den hermed forbundne retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) af 4. november 1950 og den hermed forbundne retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«),

| — | der henviser til Republikken Polens forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Republikken Polens forfatning,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948,

| — | der henviser til FN's internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ØSKR-konventionen) af 16. december 1966 og FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ØSKR-konventionen) af 16. december 1966 og FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder af 18. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder af 18. december 1979,

| — | der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984,

| — | der henviser til FN's menneskerettighedskomités konkluderende observationer af 23. november 2016 om den syvende periodiske rapport om Polen, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's menneskerettighedskomités konkluderende observationer af 23. november 2016 om den syvende periodiske rapport om Polen,

| — | der henviser til UNESCO's internationale tekniske vejledning om seksualundervisning af 10. januar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's internationale tekniske vejledning om seksualundervisning af 10. januar 2018,

| — | der henviser til den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994, handlingsprogrammet herfra, resultaterne af gennemgangskonferencerne og Nairobitopmødet om ICPD25 i 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) i Kairo i 1994, handlingsprogrammet herfra, resultaterne af gennemgangskonferencerne og Nairobitopmødet om ICPD25 i 2019,

| — | der henviser til Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan, der blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, der blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) og Beijing + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan, der blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, der blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) og Beijing + 20 (2015),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), der trådte i kraft den 1. august 2014, samt til Parlamentets beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), der trådte i kraft den 1. august 2014, samt til Parlamentets beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (1),

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i 2015,

| — | der henviser til den af Europarådets kommissær for menneskerettigheder forfattede rapport af 4. december 2017 om kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til den af Europarådets kommissær for menneskerettigheder forfattede rapport af 4. december 2017 om kvinders seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder i Europa,

| — | der henviser til konklusionerne fra det årlige kollokvium om grundlæggende rettigheder i 2017, »Women's rights in Turbulent Times«, som blev afholdt af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det årlige kollokvium om grundlæggende rettigheder i 2017, »Women's rights in Turbulent Times«, som blev afholdt af Kommissionen,

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) henstillinger om unges seksuelle og reproduktive sundhed og de dertilhørende rettigheder fra 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) henstillinger om unges seksuelle og reproduktive sundhed og de dertilhørende rettigheder fra 2018,

| — | der henviser til rapporten af 10. juli 2017 fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling efter dets delegationsrejse til Polen den 22.-24. maj 2017 og til rapporten af 3. december 2018 fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender efter udsendelsen af en ad hoc-delegation til Polen om retsstatssituationen (den 19.-21. september 2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 10. juli 2017 fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling efter dets delegationsrejse til Polen den 22.-24. maj 2017 og til rapporten af 3. december 2018 fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender efter udsendelsen af en ad hoc-delegation til Polen om retsstatssituationen (den 19.-21. september 2018),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Polen, navnlig beslutningen af 15. november 2017 om situationen for retsstaten og demokratiet i Polen (2) og beslutningen af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Polen, navnlig beslutningen af 15. november 2017 om situationen for retsstaten og demokratiet i Polen (2) og beslutningen af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (3),

| — | der henviser til de fire traktatbrudsprocedurer, som Kommissionen har indledt mod Polen i forbindelse med reformen af det polske retssystem, og forslaget til Rådets afgørelse af 20. december 2017, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

der henviser til de fire traktatbrudsprocedurer, som Kommissionen har indledt mod Polen i forbindelse med reformen af det polske retssystem, og forslaget til Rådets afgørelse af 20. december 2017, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2019 om kriminalisering af seksualundervisning i Polen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2019 om kriminalisering af seksualundervisning i Polen (5),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (6) og til sin lovgivningsmæssige beslutning af 17. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (6) og til sin lovgivningsmæssige beslutning af 17. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (10),

| — | der henviser til Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 af 30. september 2020 med titlen »Retsstatssituationen 2020 Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580) og landekapitlet om retsstatssituationen i Polen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 af 30. september 2020 med titlen »Retsstatssituationen 2020 Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580) og landekapitlet om retsstatssituationen i Polen,

| — | der henviser til skrivelse fra lederne af Europa-Parlamentets fem største grupper til Polens premierminister af 30. oktober 2020 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra lederne af Europa-Parlamentets fem største grupper til Polens premierminister af 30. oktober 2020 (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Unionen hævder at bygge på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten, respekt for menneskerettighederne og ikke-forskelsbehandling som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at alle medlemsstater har indgået forpligtelser under folkeretten og EU-traktaterne til at respektere, garantere og opfylde de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen hævder at bygge på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten, respekt for menneskerettighederne og ikke-forskelsbehandling som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at alle medlemsstater har indgået forpligtelser under folkeretten og EU-traktaterne til at respektere, garantere og opfylde de grundlæggende rettigheder;

| B. | der henviser til, at et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem er afgørende for at sikre retsstaten og beskyttelsen af menneskers grundlæggende rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder i EU; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et effektivt, uafhængigt og upartisk retssystem er afgørende for at sikre retsstaten og beskyttelsen af menneskers grundlæggende rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder i EU;

| C. | der henviser til, at retten til ligebehandling og ikke-forskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i chartret, og skal respekteres fuldt ud; der henviser til, at kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder (SRSR) i henhold til chartret, EMRK og ECHR's retspraksis er knyttet til flere menneskerettigheder, såsom retten til liv, frihed fra umenneskelig og nedværdigende behandling, retten til adgang til sundhedspleje, retten til privatliv, information og uddannelse og forbuddet mod forskelsbehandling; der henviser til, at disse menneskerettigheder også afspejles i den polske forfatning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at retten til ligebehandling og ikke-forskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i chartret, og skal respekteres fuldt ud; der henviser til, at kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder (SRSR) i henhold til chartret, EMRK og ECHR's retspraksis er knyttet til flere menneskerettigheder, såsom retten til liv, frihed fra umenneskelig og nedværdigende behandling, retten til adgang til sundhedspleje, retten til privatliv, information og uddannelse og forbuddet mod forskelsbehandling; der henviser til, at disse menneskerettigheder også afspejles i den polske forfatning;

| D. | der henviser til, at Parlamentet har behandlet SRSR i sit nyligt vedtagne EU4Health-program for at sikre rettidig adgang til varer, der er nødvendige for sikker levering af SRSR (f.eks. lægemidler, svangerskabsforebyggende midler og medicinsk udstyr); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet har behandlet SRSR i sit nyligt vedtagne EU4Health-program for at sikre rettidig adgang til varer, der er nødvendige for sikker levering af SRSR (f.eks. lægemidler, svangerskabsforebyggende midler og medicinsk udstyr);

| E. | der henviser til, at forfatningsdomstolen blev oprettet som et af de centrale elementer til at sikre kontrol med og balance i det konstitutionelle demokrati og retsstaten i Polen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forfatningsdomstolen blev oprettet som et af de centrale elementer til at sikre kontrol med og balance i det konstitutionelle demokrati og retsstaten i Polen;

| F. | der henviser til, at Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (CEDAW) og FN's Komité for Rettigheder for Personer med Handicap i august 2018 ligeledes udsendte en fælles erklæring, hvori det understreges, at adgang til sikker og lovlig abort og dertil knyttede tjenester og oplysning er væsentlige aspekter af kvinders reproduktive sundhed, og hvori landene indtrængende opfordres til at sætte en stopper for begrænsningerne af kvinders og pigers SRSR, da de truer deres sundhed og liv; der henviser til, at adgang til abort udgør en menneskeret, mens forsinkelse og afvisning heraf udgør former for kønsbaseret vold og kan udgøre tortur og/eller grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling; der henviser til, at SRSR er mål under FN's verdensmål for bæredygtig udvikling 3, og at kønsbaseret vold og skadelig praksis er mål under verdensmål for bæredygtig udvikling 5; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (CEDAW) og FN's Komité for Rettigheder for Personer med Handicap i august 2018 ligeledes udsendte en fælles erklæring, hvori det understreges, at adgang til sikker og lovlig abort og dertil knyttede tjenester og oplysning er væsentlige aspekter af kvinders reproduktive sundhed, og hvori landene indtrængende opfordres til at sætte en stopper for begrænsningerne af kvinders og pigers SRSR, da de truer deres sundhed og liv; der henviser til, at adgang til abort udgør en menneskeret, mens forsinkelse og afvisning heraf udgør former for kønsbaseret vold og kan udgøre tortur og/eller grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling; der henviser til, at SRSR er mål under FN's verdensmål for bæredygtig udvikling 3, og at kønsbaseret vold og skadelig praksis er mål under verdensmål for bæredygtig udvikling 5;

| G. | der henviser til, at adgang til omfattende og alderssvarende oplysninger, seksual- og samlivsundervisning og SRSR, herunder familieplanlægning, svangerskabsforebyggende metoder og sikker og lovlig abort, samt pigers og kvinders selvstændighed og evne til at træffe frie og uafhængige beslutninger om deres kroppe og liv er en forudsætning for deres økonomiske uafhængighed og derfor er afgørende for at opnå ligestilling mellem kønnene og udrydde kønsbaseret vold; der henviser til, at det er deres krop og deres valg; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at adgang til omfattende og alderssvarende oplysninger, seksual- og samlivsundervisning og SRSR, herunder familieplanlægning, svangerskabsforebyggende metoder og sikker og lovlig abort, samt pigers og kvinders selvstændighed og evne til at træffe frie og uafhængige beslutninger om deres kroppe og liv er en forudsætning for deres økonomiske uafhængighed og derfor er afgørende for at opnå ligestilling mellem kønnene og udrydde kønsbaseret vold; der henviser til, at det er deres krop og deres valg;

| H. | der henviser til, at Polen har ratificeret Istanbulkonventionen, Lanzarotekonventionen, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, ØSKR-konventionen og konventionen om barnets rettigheder og i henhold til international menneskerettighedslovgivning er forpligtet til at give adgang til omfattende seksualundervisning og -oplysning, herunder om risikoen for seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug, og til at udfordre kønsstereotyper i samfundet; der henviser til, at Polen ikke har gennemført ECHR's domme om adgang til lovlig abort; der henviser til, at Europarådets Ministerkomité har kritiseret Polen for dets manglende fremskridt i denne henseende; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Polen har ratificeret Istanbulkonventionen, Lanzarotekonventionen, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, ØSKR-konventionen og konventionen om barnets rettigheder og i henhold til international menneskerettighedslovgivning er forpligtet til at give adgang til omfattende seksualundervisning og -oplysning, herunder om risikoen for seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug, og til at udfordre kønsstereotyper i samfundet; der henviser til, at Polen ikke har gennemført ECHR's domme om adgang til lovlig abort; der henviser til, at Europarådets Ministerkomité har kritiseret Polen for dets manglende fremskridt i denne henseende;

| I. | der henviser til, at der er mange forskelle i adgangen til abort i medlemsstaterne; der henviser til, at Polen har en af de laveste scorer i Den Europæiske Union i European Contraception Atlas for 2020, idet landet har en af de mest restriktive politikker med hensyn til adgang til svangerskabsforebyggende forsyninger, familieplanlægning, rådgivning og levering af onlineinformation; der henviser til, at Polen er et af de få lande, der kræver en recept på nødprævention, hvilket ofte nægtes af læger på grund af personlige overbevisninger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er mange forskelle i adgangen til abort i medlemsstaterne; der henviser til, at Polen har en af de laveste scorer i Den Europæiske Union i European Contraception Atlas for 2020, idet landet har en af de mest restriktive politikker med hensyn til adgang til svangerskabsforebyggende forsyninger, familieplanlægning, rådgivning og levering af onlineinformation; der henviser til, at Polen er et af de få lande, der kræver en recept på nødprævention, hvilket ofte nægtes af læger på grund af personlige overbevisninger;

| J. | der henviser til, at hverken sundhedspersonale eller sundhedsfaciliteter siden forfatningsdomstolens afgørelse fra 2015 vedrørende lov af 5. december 1996 om lægers og tandlægers professioner har været retligt forpligtet til at oplyse navne på alternative faciliteter eller praktiserende læger, hvis de nægter en patient seksuelle og reproduktive sundhedsydelser på grund af personlige overbevisninger; der henviser til, at den endelige udgave af loven som ændret i juli 2020 ikke omfattede henvisningsforpligtelsen, således som det oprindeligt blev foreslået; der henviser til, at en sådan udeladelse viser en fuldstændig tilsidesættelse af anbefalingen fra Europarådets Ministerkomité med hensyn til fuldbyrdelse af ECHR's domme mod Polen på SRSR-området; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at hverken sundhedspersonale eller sundhedsfaciliteter siden forfatningsdomstolens afgørelse fra 2015 vedrørende lov af 5. december 1996 om lægers og tandlægers professioner har været retligt forpligtet til at oplyse navne på alternative faciliteter eller praktiserende læger, hvis de nægter en patient seksuelle og reproduktive sundhedsydelser på grund af personlige overbevisninger; der henviser til, at den endelige udgave af loven som ændret i juli 2020 ikke omfattede henvisningsforpligtelsen, således som det oprindeligt blev foreslået; der henviser til, at en sådan udeladelse viser en fuldstændig tilsidesættelse af anbefalingen fra Europarådets Ministerkomité med hensyn til fuldbyrdelse af ECHR's domme mod Polen på SRSR-området;

| K. | der henviser til, at ifølge civilsamfundsorganisationer såsom forbundet for kvinder og familieplanlægning udførte kun 10 % af de hospitaler, som den polske nationale sundhedsfond havde indgået kontrakt med, lovlig abort i 2018, hvilket betyder, at hele polske regioner nægter at yde sikker og lovlig abort, hvilket gør det ekstremt vanskeligt og ofte umuligt for kvinder at få adgang til sådanne tjenester; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ifølge civilsamfundsorganisationer såsom forbundet for kvinder og familieplanlægning udførte kun 10 % af de hospitaler, som den polske nationale sundhedsfond havde indgået kontrakt med, lovlig abort i 2018, hvilket betyder, at hele polske regioner nægter at yde sikker og lovlig abort, hvilket gør det ekstremt vanskeligt og ofte umuligt for kvinder at få adgang til sådanne tjenester;

| L. | der henviser til, at læger i Polen som følge af frygt og pres fra ligestillede og lægelige myndigheder foretrækker ikke at have noget at gøre med abort; der henviser til, at læger ud over den bredt anvendte samvittighedsklausul skaber yderligere ikke-lovgivningsmæssige hindringer, såsom unødvendige lægeundersøgelser, psykologiske konsultationer eller yderligere konsultationer med eksperter eller begrænser kvinders ret til prænatale undersøgelser og information, hvilket bør garanteres for alle under folkesundhedsordningen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at læger i Polen som følge af frygt og pres fra ligestillede og lægelige myndigheder foretrækker ikke at have noget at gøre med abort; der henviser til, at læger ud over den bredt anvendte samvittighedsklausul skaber yderligere ikke-lovgivningsmæssige hindringer, såsom unødvendige lægeundersøgelser, psykologiske konsultationer eller yderligere konsultationer med eksperter eller begrænser kvinders ret til prænatale undersøgelser og information, hvilket bør garanteres for alle under folkesundhedsordningen;

| M. | der henviser til, at adgangen til gynækologisk pleje i Polen er stærkt begrænset og i nogle regioner næsten umulig, hvilket resulterer i et stort antal uønskede graviditeter, dårlig reproduktiv sundhed, høj forekomst af livmoderhalskræft og utilstrækkelig adgang til prævention; der henviser til, at adgangen til seksuel og reproduktiv sundhedspleje og LGBTI+-personers rettigheder er stærkt begrænset; der henviser til, at transpersoner og nonbinære personer, der har behov for gynækologisk pleje, udsættes for forskelsbehandling i lægemiljøet og ofte nægtes adgang til pleje; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at adgangen til gynækologisk pleje i Polen er stærkt begrænset og i nogle regioner næsten umulig, hvilket resulterer i et stort antal uønskede graviditeter, dårlig reproduktiv sundhed, høj forekomst af livmoderhalskræft og utilstrækkelig adgang til prævention; der henviser til, at adgangen til seksuel og reproduktiv sundhedspleje og LGBTI+-personers rettigheder er stærkt begrænset; der henviser til, at transpersoner og nonbinære personer, der har behov for gynækologisk pleje, udsættes for forskelsbehandling i lægemiljøet og ofte nægtes adgang til pleje;

| N. | der henviser til, at over 80 regioner, amter eller kommuner i Polen siden begyndelsen af 2019 har vedtaget anti-LGBTI+-resolutioner, der erklærer dem frie for den såkaldte »LGBT-ideologi« eller har vedtaget alle eller en del af de »regionale chartre om familierettigheder«, som navnlig diskriminerer mod enlige forældre og LGBTI+-forældre og -personer og de facto begrænser den frie bevægelighed for disse EU-borgere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at over 80 regioner, amter eller kommuner i Polen siden begyndelsen af 2019 har vedtaget anti-LGBTI+-resolutioner, der erklærer dem frie for den såkaldte »LGBT-ideologi« eller har vedtaget alle eller en del af de »regionale chartre om familierettigheder«, som navnlig diskriminerer mod enlige forældre og LGBTI+-forældre og -personer og de facto begrænser den frie bevægelighed for disse EU-borgere;

| O. | der henviser til, at det anslås, at op til 200 000 kvinder afbryder graviditeter hvert år i Polen og tvinges til at gennemgå hemmelige aborter, idet de hovedsagelig er afhængige af abortpiller uden den nødvendige professionelle lægeovervågning og -rådgivning; der henviser til, at op mod 30 000 kvinder skønnes at være tvunget til at rejse til udlandet hvert år fra Polen for at få den sundhedspleje, de har brug for, og søge abort (12); der henviser til, at adgangen til sådanne foranstaltninger er knyttet til betaling for tjenesteydelser, hvilket betyder, at de ikke er lige tilgængelige for alle kvinder, navnlig socioøkonomisk dårligt stillede kvinder og indvandrerkvinder med ulovligt ophold; der henviser til, at dette betyder, at sikker abort kun er tilgængelig for en begrænset gruppe kvinder i Polen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det anslås, at op til 200 000 kvinder afbryder graviditeter hvert år i Polen og tvinges til at gennemgå hemmelige aborter, idet de hovedsagelig er afhængige af abortpiller uden den nødvendige professionelle lægeovervågning og -rådgivning; der henviser til, at op mod 30 000 kvinder skønnes at være tvunget til at rejse til udlandet hvert år fra Polen for at få den sundhedspleje, de har brug for, og søge abort (12); der henviser til, at adgangen til sådanne foranstaltninger er knyttet til betaling for tjenesteydelser, hvilket betyder, at de ikke er lige tilgængelige for alle kvinder, navnlig socioøkonomisk dårligt stillede kvinder og indvandrerkvinder med ulovligt ophold; der henviser til, at dette betyder, at sikker abort kun er tilgængelig for en begrænset gruppe kvinder i Polen;

| P. | der henviser til, at den polske forfatningsdomstol den 22. oktober 2020 som følge af forslaget fra 119 medlemmer af det polske parlament med støtte fra abortmodstandsbevægelser fastslog, at den bestemmelse i loven fra 1993 om familieplanlægning, beskyttelse af det menneskelige foster og betingelserne for svangerskabsafbrydelse, som åbner mulighed for abort, når prænatale undersøgelser eller andre lægelige overvejelser viser, at der er stor sandsynlighed for, at fosteret har en alvorlig og uoprettelig fosterskade eller en uhelbredelig sygdom, der truer fosterets liv, er forfatningsstridig; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den polske forfatningsdomstol den 22. oktober 2020 som følge af forslaget fra 119 medlemmer af det polske parlament med støtte fra abortmodstandsbevægelser fastslog, at den bestemmelse i loven fra 1993 om familieplanlægning, beskyttelse af det menneskelige foster og betingelserne for svangerskabsafbrydelse, som åbner mulighed for abort, når prænatale undersøgelser eller andre lægelige overvejelser viser, at der er stor sandsynlighed for, at fosteret har en alvorlig og uoprettelig fosterskade eller en uhelbredelig sygdom, der truer fosterets liv, er forfatningsstridig;

| Q. | der henviser til, at en stor sandsynlighed for en alvorlig og uoprettelig abnormitet eller en uhelbredelig sygdom udgjorde det retlige grundlag for 1 074 ud af 1 110 svangerskabsafbrydelser i 2019, mens de resterende tilfælde skyldtes, at graviditeten udgjorde en trussel mod kvindens liv eller helbred, eller skyldtes en overtrædelse (dvs. voldtægt), hvilket er de eneste andre tilfælde, der er tilladt i henhold til loven om familieplanlægning fra 1993; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en stor sandsynlighed for en alvorlig og uoprettelig abnormitet eller en uhelbredelig sygdom udgjorde det retlige grundlag for 1 074 ud af 1 110 svangerskabsafbrydelser i 2019, mens de resterende tilfælde skyldtes, at graviditeten udgjorde en trussel mod kvindens liv eller helbred, eller skyldtes en overtrædelse (dvs. voldtægt), hvilket er de eneste andre tilfælde, der er tilladt i henhold til loven om familieplanlægning fra 1993;

| R. | der henviser til, at afgørelsen vil finde anvendelse, når den offentliggøres, hvilket i henhold til polsk lovgivning er obligatorisk, og at den, når den er offentliggjort, vil resultere i et næsten fuldstændigt forbud mod retten til abort i Polen, kriminalisere abort og føre til en udbredelse af ulovlig, usikker abort og abortturisme, som kun er tilgængelig for nogle, og dermed underminere kvinders sundhed og rettigheder og bringe deres liv i fare; der henviser til, at mange gravide kvinder, som er blevet informeret om, at der er stor sandsynlighed for, at fostret har en alvorlig og uoprettelig abnormitet eller en uhelbredelig sygdom, har fået begrænset deres adgang til lovlig abort, selv om afgørelsen ikke er blevet offentliggjort; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at afgørelsen vil finde anvendelse, når den offentliggøres, hvilket i henhold til polsk lovgivning er obligatorisk, og at den, når den er offentliggjort, vil resultere i et næsten fuldstændigt forbud mod retten til abort i Polen, kriminalisere abort og føre til en udbredelse af ulovlig, usikker abort og abortturisme, som kun er tilgængelig for nogle, og dermed underminere kvinders sundhed og rettigheder og bringe deres liv i fare; der henviser til, at mange gravide kvinder, som er blevet informeret om, at der er stor sandsynlighed for, at fostret har en alvorlig og uoprettelig abnormitet eller en uhelbredelig sygdom, har fået begrænset deres adgang til lovlig abort, selv om afgørelsen ikke er blevet offentliggjort;

| S. | der henviser til, at afgørelsen er et nyt angreb på retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og et yderligere forsøg på at begrænse SRSR i Polen blandt de mange, der har været gjort i de seneste år; der henviser til, at disse forsøg oprindeligt blev standset i 2016, 2018 og 2020 som følge af massiv modstand fra de polske borgere, som kom til udtryk i »sort fredag«-marcherne, der blev kraftigt støttet af medlemmer af Europa-Parlamentet fra forskellige politiske grupper; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at afgørelsen er et nyt angreb på retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og et yderligere forsøg på at begrænse SRSR i Polen blandt de mange, der har været gjort i de seneste år; der henviser til, at disse forsøg oprindeligt blev standset i 2016, 2018 og 2020 som følge af massiv modstand fra de polske borgere, som kom til udtryk i »sort fredag«-marcherne, der blev kraftigt støttet af medlemmer af Europa-Parlamentet fra forskellige politiske grupper;

| T. | der henviser til, at afgørelsen fandt sted på et tidspunkt, hvor der på grund af den anden bølge af covid-19-pandemien var indført folkesundhedsbaserede restriktioner i alle EU-medlemsstater, herunder Polen, hvilket i alvorlig grad vanskeliggjorde enhver egentlig demokratisk debat og retfærdig procedure, hvilket er afgørende, når det drejer sig om spørgsmål vedrørende grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at afgørelsen fandt sted på et tidspunkt, hvor der på grund af den anden bølge af covid-19-pandemien var indført folkesundhedsbaserede restriktioner i alle EU-medlemsstater, herunder Polen, hvilket i alvorlig grad vanskeliggjorde enhver egentlig demokratisk debat og retfærdig procedure, hvilket er afgørende, når det drejer sig om spørgsmål vedrørende grundlæggende rettigheder;

| U. | der henviser til, at der trods de sundhedsmæssige restriktioner og risici har fundet hidtil usete protester sted i Polen og i hele verden; der henviser til, at tusindvis af demonstranter fortsat protesterer mod alvorlige restriktioner, der underminerer deres grundlæggende SRSR; der henviser til, at uropolitiet og det militære gendarmeri blev sat ind for at kontrollere protesterne, og at retshåndhævelsespersonale har anvendt overdreven magt og fysisk vold mod fredelige demonstranter, herunder medlemmer af det polske parlament og polske medlemmer af Europa-Parlamentet; der henviser til, at disse handlinger er i strid med den polske regerings forpligtelser i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning, herunder chartret, som garanterer retten til at deltage i fredelige forsamlinger, og retningslinjerne fra den særlige rapportør om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed, som fastslår, at militæret som hovedregel ikke bør anvendes til at overvåge forsamlinger; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der trods de sundhedsmæssige restriktioner og risici har fundet hidtil usete protester sted i Polen og i hele verden; der henviser til, at tusindvis af demonstranter fortsat protesterer mod alvorlige restriktioner, der underminerer deres grundlæggende SRSR; der henviser til, at uropolitiet og det militære gendarmeri blev sat ind for at kontrollere protesterne, og at retshåndhævelsespersonale har anvendt overdreven magt og fysisk vold mod fredelige demonstranter, herunder medlemmer af det polske parlament og polske medlemmer af Europa-Parlamentet; der henviser til, at disse handlinger er i strid med den polske regerings forpligtelser i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning, herunder chartret, som garanterer retten til at deltage i fredelige forsamlinger, og retningslinjerne fra den særlige rapportør om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed, som fastslår, at militæret som hovedregel ikke bør anvendes til at overvåge forsamlinger;

| V. | der henviser til, at de offentlige myndigheder anvendte trusler til at forhindre polske borgere og personer, der bor i Polen, i at deltage i demonstrationer, herunder betydelige økonomiske bøder, mens den nationale offentlige anklager og justitsminister, Zbigniew Ziobro, har meddelt, at der vil blive fremsat strafferetlige anklager, som kan føre til en fængselsstraf på op til otte år, mod organisatorerne af protesterne; der henviser til, at mange demonstranter er blevet ulovligt tilbageholdt, herunder mindreårige; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de offentlige myndigheder anvendte trusler til at forhindre polske borgere og personer, der bor i Polen, i at deltage i demonstrationer, herunder betydelige økonomiske bøder, mens den nationale offentlige anklager og justitsminister, Zbigniew Ziobro, har meddelt, at der vil blive fremsat strafferetlige anklager, som kan føre til en fængselsstraf på op til otte år, mod organisatorerne af protesterne; der henviser til, at mange demonstranter er blevet ulovligt tilbageholdt, herunder mindreårige;

| W. | der henviser til, at vicepremierminister Jarosław Kaczyński den 28. oktober 2020 tilskyndede folk til at forsvare traditionelle polske værdier og beskytte kirker »for enhver pris«, hvilket førte til nationalistiske hooliganers angreb på demonstranter; der henviser til, at kulturelle og religiøse værdier i Polen således misbruges som begrundelse for at hindre fuld gennemførelse af kvinders rettigheder, ligestilling for kvinder og deres ret til at træffe beslutninger om deres egne kroppe; der henviser til, at en fundamentalistisk organisation med navnet Ordo Iuris, som er tæt knyttet til den regerende koalition, har været en drivkraft bag kampagner, der har til formål at undergrave menneskerettighederne og ligestillingen mellem kønnene i Polen, herunder forsøg på at forbyde abort, opfordringer til, at Polen trækker sig ud af Istanbulkonventionen, og opfordringer til oprettelse af »LGBTI-frie områder«; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at vicepremierminister Jarosław Kaczyński den 28. oktober 2020 tilskyndede folk til at forsvare traditionelle polske værdier og beskytte kirker »for enhver pris«, hvilket førte til nationalistiske hooliganers angreb på demonstranter; der henviser til, at kulturelle og religiøse værdier i Polen således misbruges som begrundelse for at hindre fuld gennemførelse af kvinders rettigheder, ligestilling for kvinder og deres ret til at træffe beslutninger om deres egne kroppe; der henviser til, at en fundamentalistisk organisation med navnet Ordo Iuris, som er tæt knyttet til den regerende koalition, har været en drivkraft bag kampagner, der har til formål at undergrave menneskerettighederne og ligestillingen mellem kønnene i Polen, herunder forsøg på at forbyde abort, opfordringer til, at Polen trækker sig ud af Istanbulkonventionen, og opfordringer til oprettelse af »LGBTI-frie områder«;

| X. | der henviser til, at flertallet af befolkningen i Polen ifølge nylige meningsmålinger støtter retten til adgang til abort efter anmodning frem til den 12. uge; der henviser til, at demonstranterne også anmoder om regeringens tilbagetræden på grund af dens gentagne angreb på retsstatsprincippet; der henviser til, at protesterne for det meste er blevet organiseret og koordineret af kvindeledede organisationer, aktivister og civilsamfundsorganisationer med støtte fra den polske politiske opposition; der henviser til, at den polske præsidents forslag til abortlovgivning efter protesterne er utilfredsstillende; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at flertallet af befolkningen i Polen ifølge nylige meningsmålinger støtter retten til adgang til abort efter anmodning frem til den 12. uge; der henviser til, at demonstranterne også anmoder om regeringens tilbagetræden på grund af dens gentagne angreb på retsstatsprincippet; der henviser til, at protesterne for det meste er blevet organiseret og koordineret af kvindeledede organisationer, aktivister og civilsamfundsorganisationer med støtte fra den polske politiske opposition; der henviser til, at den polske præsidents forslag til abortlovgivning efter protesterne er utilfredsstillende;

| Y. | der henviser til, at det polske parlaments love vedrørende forfatningsdomstolen, der blev vedtaget den 22. december 2015 og den 22. juli 2016, samt pakken med tre love, der blev vedtaget i slutningen af 2016, i alvorlig grad underminerede forfatningsdomstolens uafhængighed og legitimitet; der henviser til, at lovene af 22. december 2015 og 22. juli 2016 blev erklæret for forfatningsstridige af forfatningsdomstolen henholdsvis den 9. marts 2016 og den 11. august 2016; der henviser til, at disse domme ikke blev offentliggjort eller gennemført af de polske myndigheder; der henviser til, at polske loves overensstemmelse med forfatningen ikke længere har kunnet garanteres i praksis i Polen, siden ovennævnte lovgivningsmæssige ændringer trådte i kraft (13); |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at det polske parlaments love vedrørende forfatningsdomstolen, der blev vedtaget den 22. december 2015 og den 22. juli 2016, samt pakken med tre love, der blev vedtaget i slutningen af 2016, i alvorlig grad underminerede forfatningsdomstolens uafhængighed og legitimitet; der henviser til, at lovene af 22. december 2015 og 22. juli 2016 blev erklæret for forfatningsstridige af forfatningsdomstolen henholdsvis den 9. marts 2016 og den 11. august 2016; der henviser til, at disse domme ikke blev offentliggjort eller gennemført af de polske myndigheder; der henviser til, at polske loves overensstemmelse med forfatningen ikke længere har kunnet garanteres i praksis i Polen, siden ovennævnte lovgivningsmæssige ændringer trådte i kraft (13);

| Z. | der henviser til, at ovennævnte afgørelse blev afsagt af dommere, der er valgt af og helt afhængige af politikere fra den PiS-ledede koalition (lov og retfærdighed); der henviser til, at formanden for det polske senat anså afgørelsen for at være ikkeeksisterende og opfordrede regeringen til ikke at offentliggøre den, navnlig fordi den krænker Polens menneskerettighedsforpligtelser og ikke er i overensstemmelse med den tidligere lovgivning om den polske forfatning og på grund af de ulovlige udnævnelser af tre dommere og formanden for forfatningsdomstolen (14); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at ovennævnte afgørelse blev afsagt af dommere, der er valgt af og helt afhængige af politikere fra den PiS-ledede koalition (lov og retfærdighed); der henviser til, at formanden for det polske senat anså afgørelsen for at være ikkeeksisterende og opfordrede regeringen til ikke at offentliggøre den, navnlig fordi den krænker Polens menneskerettighedsforpligtelser og ikke er i overensstemmelse med den tidligere lovgivning om den polske forfatning og på grund af de ulovlige udnævnelser af tre dommere og formanden for forfatningsdomstolen (14);

| AA. | der henviser til, at Kommissionen og Parlamentet har udtrykt alvorlig bekymring over retsstatsprincippet, herunder forfatningsdomstolens legitimitet, uafhængighed og effektivitet; der henviser til, at Kommissionen indledte en procedure i henhold til artikel 7, stk. 1, efter reformerne af retssystemet i Polen i 2015; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Kommissionen og Parlamentet har udtrykt alvorlig bekymring over retsstatsprincippet, herunder forfatningsdomstolens legitimitet, uafhængighed og effektivitet; der henviser til, at Kommissionen indledte en procedure i henhold til artikel 7, stk. 1, efter reformerne af retssystemet i Polen i 2015;

| 1. | fordømmer på det kraftigste forfatningsdomstolens afgørelse og tilbagegangen for kvinders SRSR i Polen; bekræfter, at afgørelsen bringer kvinders sundhed og liv i fare; minder om, at det kraftigt har kritiseret alle lovgivningsforslag eller begrænsninger, der har til formål yderligere at forbyde og begrænse adgangen til sikker og lovlig abort i Polen, og som nærmer sig et forbud mod adgang til abort i Polen, eftersom de fleste lovlige aborter udføres på grund af en alvorlig og uoprettelig fosterskade eller en uhelbredelig sygdom, der truer fosterets liv; minder om, at universel adgang til sundhedspleje og SRSR er grundlæggende menneskerettigheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at begrænsning af eller forbud mod retten til abort på ingen måde fjerner abort, men blot skubber den under jorden, hvilket fører til en stigning i ulovlige, usikre, hemmelige og livstruende aborter; insisterer på, at udførelsen af en abort ikke bør medtages i straffeloven, da dette har en begrænsende virkning på læger, der afstår fra at levere SRSR-tjenester af frygt for strafferetlige sanktioner; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager, at afgørelsen blev afsagt på et tidspunkt, hvor de sundhedsmæssige restriktioner i forbindelse med covid-19-pandemien i alvorlig grad underminerede behørige demokratiske processer; kritiserer på det kraftigste det restriktive forbud mod offentlige forsamlinger, som har været i kraft uden indførelse af naturkatastrofetilstand, som fastsat i artikel 232 i den polske forfatning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at kvinders rettigheder er grundlæggende rettigheder, og at EU-institutionerne og medlemsstaterne er retligt forpligtet til at opretholde og beskytte dem i overensstemmelse med traktaterne og chartret samt folkeretten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at den uberettigede overdrevne begrænsning af adgangen til abort som følge af forfatningsdomstolens ovennævnte afgørelse ikke beskytter kvinders naturlige og umistelige værdighed, da den er i strid med chartret, EMRK, Menneskerettighedsdomstolens retspraksis, adskillige internationale konventioner, som Polen har undertegnet, samt Republikken Polens forfatning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende det polske parlament og de polske myndigheder til at afstå fra yderligere forsøg på at begrænse SRSR, da sådanne foranstaltninger er i modstrid med princippet om ikke-forringelse i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; fastholder på det kraftigste, at nægtelse af SRSR er en form for kønsbaseret vold; opfordrer de polske myndigheder til fuldt ud at gennemføre de domme, der er afsagt af ECHR i sager mod Polen, som har afgjort, at restriktive abortlove krænker kvinders menneskerettigheder; understreger, at uhindret og rettidig adgang til reproduktive sundhedsydelser og respekt for kvinders reproduktive selvbestemmelse og beslutningskompetence er afgørende for at beskytte kvinders menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger behovet for at tilbyde omfattende, evidensbaseret, ikkediskriminerende og alderssvarende seksualundervisning og -information til alle, da manglende information og uddannelse om køn og seksualitet resulterer i en højere forekomst af utilsigtede graviditeter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer på det kraftigste den polske justitsministers nylige beslutning om officielt at indlede Polens tilbagetrækning fra Istanbulkonventionen, hvilket ville være et alvorligt tilbageslag med hensyn til ligestilling mellem kønnene, kvinders rettigheder og bekæmpelse af kønsbaseret vold; opfordrer indtrængende de polske myndigheder til at sikre en effektiv og praktisk anvendelse af denne konvention, herunder tilvejebringelse af et tilstrækkeligt antal krisecentre af høj kvalitet for kvinder, der er ofre for vold, og deres børn, under hensyntagen til optrapningen af kønsbaseret vold under covid-19-pandemien, samt adgang til væsentlige støtte- og sundhedstjenester, herunder seksuel og reproduktiv sundhedspleje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at adgangen til sundhedsydelser i visse områder af Polen stadig er begrænset, og at kun 2 % af gravide kvinder, der bor i landdistrikter i Polen, ifølge det øverste revisionsorgan i 2018 blev underkastet alle de standardtest, der er nødvendige under graviditeten, såsom ultralydsskanning af fosteret, kardiotokografi eller blodprøve fra moderen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | beklager den øgede anvendelse af samvittighedsklausulen, som resulterer i manglen på pålidelige mekanismer for henvisning af personer, der søger abort, og langsomme appelprocedurer for dem, der nægtes sådanne tjenester, og beklager også, at gynækologer ofte påberåber sig samvittighedsklausulen, når de anmodes om at ordinere prævention, hvilket effektivt begrænser adgangen til prævention i Polen; bemærker, at samvittighedsklausulen også hindrer adgang til prænatal screening, hvilket ikke blot er en krænkelse af retten til information om fosterets tilstand, men også hindrer en vellykket behandling af et barn under graviditet eller umiddelbart efter; opfordrer indtrængende de polske myndigheder til at ophæve den lov, der begrænser adgangen til nødpræventionspillen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er dybt bekymret over, at tusindvis af kvinder er nødt til at rejse for at få adgang til en så afgørende sundhedsydelse som abort; understreger, at grænseoverskridende aborttjenester ikke er en bæredygtig løsning for de mest sårbare og marginaliserede mennesker; er foruroliget over, at rejser til udlandet bringer kvinders sundhed og trivsel i fare, da de ofte er alene; understreger betydningen af pleje efter abort, navnlig for kvinder, der oplever komplikationer som følge af en ufuldstændig eller usikker abort; |
| --- | --- |

11.

| 12. | udtrykker sin støtte og solidaritet med tusindvis af polske borgere, navnlig polske kvinder og LGBTI+- personer, som på trods af de sundhedsmæssige risici gik på gaden for at protestere mod alvorlige begrænsninger af deres grundlæggende friheder og rettigheder; bemærker, at demonstranternes krav ikke kun omfatter annullering af forfatningsdomstolens afgørelse, men også fordømmelse af det såkaldte »abortkompromis«, liberalisering af retten til abort og respekt for selvbestemmelse over kroppen; minder om, at forsamlings- og foreningsfriheden definerer Den Europæiske Union, selv under en pandemi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fordømmer på det kraftigste den overdrevne og uforholdsmæssige magtanvendelse og volden mod demonstranter, herunder aktivister og kvinderettighedsorganisationer, begået af retshåndhævende myndigheder og ikkestatslige aktører såsom højreekstremistiske nationalistiske grupper; opfordrer de polske myndigheder til at sikre, at de, der angriber demonstranter, drages til ansvar; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende de polske myndigheder til at styrke den nationale lovgivning til fremme af kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene ved at stille alle de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed for institutioner, der beskæftiger sig med forskelsbehandling på grund af køn og kønsidentitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig vurdering af forfatningsdomstolens sammensætning, hvis ulovlighed giver anledning til at anfægte dens afgørelser og dermed dens evne til at opretholde den polske forfatning; understreger, at ovennævnte afgørelse endnu er et andet eksempel på den politiske overtagelse af retsvæsenet og det systemiske sammenbrud af retsstaten i Polen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Rådet til at behandle dette spørgsmål og andre påstande om krænkelser af de grundlæggende rettigheder i Polen ved at udvide temaerne for de igangværende høringer om situationen i Polen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i TEU; opfordrer indtrængende Rådet til at gå videre med den formelle høring om status i Polen, der er berammet til den 10. og 11. december 2020; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over den foreløbige aftale af 5. november 2020 om lovgivning, der indfører en mekanisme, der gør det muligt at suspendere budgetbetalinger til en medlemsstat, der overtræder retsstatsprincippet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at handle beslutsomt med hensyn til den nyligt vedtagne konditionalitet for den fremtidige flerårige finansielle ramme for 2021-2027; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at yde tilstrækkelig finansiering til nationale og lokale civilsamfundsorganisationer for at fremme græsrodsstøtte til demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i medlemsstaterne, herunder Polen; opfordrer indtrængende Kommissionen til omgående og direkte at støtte programmer og polske civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at sikre, at kvinders SRSR beskyttes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte bevidstgørelse og uddannelse gennem finansieringsprogrammer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at prioritere tiltag til at sikre, at alle har samme og solide juridiske beskyttelse i henhold til alle de forhold, der er omhandlet i artikel 19 i TEUF; opfordrer Rådet til omgående at genoptage og afslutte forhandlingerne om det horisontale direktiv om ikke-forskelsbehandling og glæder sig over Kommissionens nye tilsagn på dette område; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i at sikre universel adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser, herunder abort; opfordrer indtrængende Kommissionen til at garantere SRSR ved at medtage abortrettigheder i EU's næste sundhedsstrategi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver støttetilkendegivelserne til og interessen for polske kvinder fra mange medlemsstater; opfordrer EU til at finansiere organisationer, der letter grænseoverskridende samarbejde mellem organisationer, der tilbyder sikker og lovlig abort; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at bekræfte anvendelsen af direktiv 2004/113/EF (15) på SRSR-relaterede varer og tjenesteydelser og anerkende, at begrænsninger af og hindringer for adgang til SRSR-relaterede varer og tjenesteydelser udgør forskelsbehandling på grund af køn, da de påvirker et køn (kvinder) eller sårbare grupper (f.eks. transkønnede og nonbinære personer) uforholdsmæssigt; fordømmer den polske regerings misbrug af retsvæsenet og dens lovgivningsmæssige beføjelser til at instrumentalisere og politisere kvinders og LGBTI+-personers liv og sundhed, hvilket fører til forskelsbehandling af dem i denne henseende; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at vedtage retningslinjer for medlemsstaterne for at sikre lige adgang til SRSR-relaterede varer og tjenesteydelser i overensstemmelse med EU-retten og ECHR's retspraksis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Rådet om snarest muligt at afslutte EU's ratificering af Istanbulkonventionen; fordømmer på det kraftigste forsøgene i visse medlemsstater på at ophæve allerede trufne foranstaltninger til gennemførelse af konventionen og bekæmpelse af kønsbaseret vold; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om at tilføje kønsbaseret vold til EU's liste over forbrydelser i henhold til artikel 83 i TEUF; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Polens præsident, regering og parlament og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0080.

(2)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 44.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0225.

(4)  EUT C 129 af 5.4.2019, s. 13.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0058.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0349.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0407.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0111.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0101.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(11)  Manfred Weber, formand for PPE-Gruppen, Iratxe García Pérez, formand for S&D-Gruppen, Dacian Cioloș, formand for Renew-Gruppen, Philippe Lamberts, medformand for Verts/ALE-Gruppen, og Manon Aubry og Martin Schirdewan, medformænd for GUE/NGL-Gruppen.

(12)  https://www.theseus.fi/handle/10024/138222

(13)  Venedigkommissionens udtalelse af 14. og 15. oktober 2016 om loven om forfatningsdomstolen, punkt 128; FN, Menneskerettighedskomitéen, Afsluttende bemærkninger om den syvende periodiske rapport om Polen, af 23. november 2016, punkt 7-8; Kommissionens henstilling (EU) 2017/1520 af 26. juli 2017 vedrørende retsstatsprincippet i Polen (EUT L 228 2.9.2017, s. 19).

(14)  https://www.senat.gov.pl/aktualnoscilista/art,13159,zespol-ekspertow-przy-marszalku-senatu-o-wyroku-trybunalu-konstytucyjnego.html

(15)  Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37).

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/155 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/155

---

P9_TA(2020)0337

Revision af EU's handelspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (2020/2761(RSP))

(2021/C 425/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2020 med titlen »Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020« COM(2020)0440 og til formand Ursula von der Leyens hensigtserklæring til formand David Sassoli og kansler Angela Merkel af 16. september 2020 med titlen »Unionens tilstand 2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2020 med titlen »Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020« COM(2020)0440 og til formand Ursula von der Leyens hensigtserklæring til formand David Sassoli og kansler Angela Merkel af 16. september 2020 med titlen »Unionens tilstand 2020«,

| — | der henviser til Kommissionens høringsnotat af 16. juni 2020 med titlen »En ny handelspolitik for et stærkere Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens høringsnotat af 16. juni 2020 med titlen »En ny handelspolitik for et stærkere Europa«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog om lige konkurrencevilkår i forbindelse med udenlandske subsidier (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog om lige konkurrencevilkår i forbindelse med udenlandske subsidier (COM(2020)0253),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant af 9. marts 2020 med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant af 9. marts 2020 med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381),

| — | der henviser til den aftale, som blev indgået på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (Parisaftalen om klimaændringer), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev indgået på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (Parisaftalen om klimaændringer),

| — | der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til sine beslutninger af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ fremtidsstrategi for handel og investering (1), af 12. december 2017 om udvikling af en digital handelsstrategi (2), af 28. november 2019 om »klima- og miljøkrisen« (3), af 16. september 2020 om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove (4), af 7. oktober 2020 om gennemførelse af den fælles handelspolitik — årsberetning 2018 (5) og af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ fremtidsstrategi for handel og investering (1), af 12. december 2017 om udvikling af en digital handelsstrategi (2), af 28. november 2019 om »klima- og miljøkrisen« (3), af 16. september 2020 om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove (4), af 7. oktober 2020 om gennemførelse af den fælles handelspolitik — årsberetning 2018 (5) og af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (6),

| — | der henviser til Kommissionens redegørelse af 24. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens redegørelse af 24. november 2020,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om revision af EU's handelspolitik (O-000070/2020 — B9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om revision af EU's handelspolitik (O-000070/2020 — B9-0024/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om International Handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om International Handel,

| A. | der henviser til, at de globale forsyningskæder og produktionslinjer er blevet forstyrret som følge af covid-19-udbruddet i 2020, hvilket har fremhævet, at Den Europæiske Union er afhængig af kilder uden for EU, navnlig for så vidt angår visse strategiske sektorer såsom sektoren for medicinske og farmaceutiske produkter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de globale forsyningskæder og produktionslinjer er blevet forstyrret som følge af covid-19-udbruddet i 2020, hvilket har fremhævet, at Den Europæiske Union er afhængig af kilder uden for EU, navnlig for så vidt angår visse strategiske sektorer såsom sektoren for medicinske og farmaceutiske produkter;

| B. | der henviser til, at reglerne for og fordelene ved samhandel udfordres både uden for EU og internt i medlemsstaterne, og til, at nye udfordringer for bæredygtig udvikling såsom kampen mod klimaforandringer skal indarbejdes i alle EU's eksterne og interne offentlige politikker; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at reglerne for og fordelene ved samhandel udfordres både uden for EU og internt i medlemsstaterne, og til, at nye udfordringer for bæredygtig udvikling såsom kampen mod klimaforandringer skal indarbejdes i alle EU's eksterne og interne offentlige politikker;

| C. | der henviser til, at EU allerede var sakket bagud i forhold til andre økonomier med hensyn til konkurrenceevne før pandemien; der henviser til, at forstyrrelsen af den internationale handel som følge af covid-19-pandemien nu har forværret allerede betydelige økonomiske tab; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU allerede var sakket bagud i forhold til andre økonomier med hensyn til konkurrenceevne før pandemien; der henviser til, at forstyrrelsen af den internationale handel som følge af covid-19-pandemien nu har forværret allerede betydelige økonomiske tab;

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Union, som er et ressourcefattigt kontinent og verdens største handelsblok, står i en unik position til at samarbejde på globalt plan for at opnå en bæredygtig genopretning af verdensøkonomien i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Union, som er et ressourcefattigt kontinent og verdens største handelsblok, står i en unik position til at samarbejde på globalt plan for at opnå en bæredygtig genopretning af verdensøkonomien i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt;

| E. | der henviser til, at revisionen af EU's handelspolitik og udviklingen af en mere assertiv handelsdagsorden for EU sker på et tidspunkt, hvor der rundt om i verden gennemføres mange politisk styrede foranstaltninger inden for handel, økonomi og finansiering, som har langsigtede konsekvenser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at revisionen af EU's handelspolitik og udviklingen af en mere assertiv handelsdagsorden for EU sker på et tidspunkt, hvor der rundt om i verden gennemføres mange politisk styrede foranstaltninger inden for handel, økonomi og finansiering, som har langsigtede konsekvenser;

Handel og »åben strategisk autonomi«

| 1. | glæder sig over den rettidige iværksættelse af revisionen af EU's handelspolitik i 2020 som en reaktion på og under hensyntagen til erfaringerne fra covid-19-pandemien, stigningen i protektionistisk adfærd på globalt plan, det særligt udfordrende miljø, som den internationale handel står over for, og behovet for at integrere handel i den europæiske grønne pagt og verdensmålene for bæredygtig udvikling med henblik på at gøre økonomisk samarbejde og handel fair, inkluderende og bæredygtig(t); mener, at det med henblik herpå er afgørende at koordinere og skabe synergier mellem Kommissionens relevante generaldirektorater og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt mellem handelspolitik og interne politikker (f.eks. om industri, statsstøtte, det digitale område, miljø, herunder cirkulær økonomi, og det sociale område) og at indarbejde handelspolitikken i EU's bredere eksterne politikker; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over drøftelsen af det særlige EU-begreb »åben strategisk autonomi« og anmoder Kommissionen om at fremlægge yderligere oplysninger om dets indhold; bemærker i denne forbindelse, at begrebet bør være i overensstemmelse med EU's internationale retlige forpligtelser og dets engagement i en regelbaseret tilgang i sin handelspolitik og i det multilaterale handelssystem med Verdenshandelsorganisationen (WTO) i centrum; fastholder, at EU's handelsstrategi skal øge EU-industriens konkurrenceevne, herunder i landbrugssektoren, skabe anstændige job af høj kvalitet, beskytte arbejdstagerne, generere inklusiv og bæredygtig økonomisk udvikling i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og fremme EU's interesser og værdier; |
| --- | --- |

2.

| 3. | der henviser til, at EU som en af verdens største handelsblokke ville nyde godt af en mere udbredt brug af euroen i sin internationale samhandel, da dette ville mindske valutakursrisikoen og andre valutarelaterede omkostninger ved handelstransaktioner; understreger, at det nu er endnu mere afgørende at få sat skub i handelen, og fremhæver, at EU's handelsstrategi har potentiale til at bidrage betydeligt til genopretningsprocessen efter den aktuelle folkesundhedskrise og økonomiske krise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at analysere, hvordan modstandsdygtigheden i EU's forsyningskæder kan øges, samtidig med at produktionskapaciteten i vores Union styrkes, ved at undersøge de potentielle gevinster ved en strategisk oplagring på EU-plan af vigtige varer til nødsituationer og ved at tilskynde til diversificering af forsyningskilderne, samtidig med at man undersøger begrebet »nearshoring« og den særlige rolle, som landene i EU's naboskabsområde kan spille i denne henseende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at tilbageflytnings- og »nearshoring«-foranstaltninger bør bidrage til EU's konkurrenceevne på lang sigt og ikke føre til øgede omkostninger for forbrugerne ifølge en detaljeret analyse af de enkelte sektorer, som er gennemført i denne henseende; bemærker, at foranstaltninger til styring af forsyningskæden kan spille en vigtig rolle i den økonomiske genopretning, og at beslutningerne under alle omstændigheder bør forblive i hænderne på de relevante økonomiske aktører; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at udpege europæiske strategiske sektorer og råstoffer og til proaktivt at støtte virksomheder, navnlig SMV'er, med fokus på den aktuelle krise samt på potentielle fremtidige udviklinger, idet der ydes støtte til klimaneutralitet, ansvarlighed og bæredygtighed i globale forsyningskæder og digital innovation med henblik på at øge fødevaresikkerheden ved at holde grønne baner åbne og øge gennemsigtigheden i fødevareværdikæderne; fremhæver, at EU er dybt afhængigt af tredjelande for at skaffe meget vigtige råstoffer, som er nødvendige for den grønne og den digitale omstilling; understreger i denne forbindelse, at et fuldt fungerende multilateralt handelssystem sammen med et bredt netværk af bæredygtige og velgennemførte fair frihandelsaftaler udgør den bedste og mest omkostningseffektive måde at sikre, at der er adgang til mange produktionskilder, på; understreger endvidere, at man vil opnå større modstandsdygtighed gennem åbne handelsstrømme, ved at afstå fra handelsbegrænsende foranstaltninger og gennem et stærkere samarbejde med vores handelspartnere; mener, at samarbejde med vores handelspartnere også vil være nyttigt for at fjerne handelshindringer; |
| --- | --- |

6.

Multilateralt handelssystem

| 7. | bekræfter på ny EU's engagement i det åbne, regelbaserede multilaterale handelssystem med et reformeret WTO i centrum for at forbedre dets effektivitet, stabilitet og forudsigelighed, og anmoder Kommissionen om at intensivere sit engagement i internationale fora i tæt samordning med andre internationale forvaltningsorganer, såsom De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og om at stræbe efter en ambitiøs modernisering, styrkelse og markant reaktivering af WTO og dets forhandlingsfunktion og regelsæt med verdensmålene for bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaforandringer i centrum, samtidig med at der sikres kohærens med internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | insisterer på en reform af WTO's Appelinstans baseret på et fuldt operationelt tostrenget tvistbilæggelsessystem; understreger, at EU, så længe Appelinstansen ikke fungerer korrekt, bør gøre effektiv brug af den midlertidige ordning mellem flere parter om appel af voldgiftssager og tilskynde andre WTO-medlemmer til at deltage i denne ordning; opfordrer Unionen til at reformere bestemmelserne i WTO's tvistbilæggelsesforståelse om gengældelsesforanstaltninger for at sikre, at kun de relevante og berørte sektorer rammes i forbindelse med tvister om ulovlig statsstøtte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at uddybe sit internationale samarbejde med strategiske partnere og glæder sig i denne forbindelse over de igangværende drøftelser om, hvordan man kan imødegå og effektivt afbøde forvridninger forårsaget af industrisubsidier, vel vidende at markedsforvridende praksis kan have betydelige negative konsekvenser for fair konkurrence og lige konkurrencevilkår, samt til at søge løsninger med henblik på at forhindre tvungne teknologioverførsler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker sin præference for multilaterale aftaler, men anerkender, at plurilaterale aftaler kan være et nyttigt skridt på vejen mod multilaterale aftaler; bemærker i denne forbindelse værdien af initiativer til fælles erklæringer; fremhæver vigtigheden af at indgå en bindende aftale om fiskeristøtte, som kan håndhæves, under hensyntagen til konsekvenserne for udviklingslandene og de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gentager sine opfordringer til en plurilateral aftale om e-handel, som vil hjælpe SMV'er med at bygge bro over den digitale kløft og tackle digitale handelshindringer, og som vil lette kommerciel grænseoverskridende dataudveksling i fuld overensstemmelse med EU's lovgivning om beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse, herunder den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR); opfordrer til øget onlineforbrugerbeskyttelse og øget samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene med henblik på at forbedre afsløringen af forfalskede varer inden for e-handel; ser i denne forbindelse frem til WTO's 12. ministerkonference i 2021 og opfordrer til, at der fremlægges en konsolideret tekst inden udgangen af 2020; understreger, at det er nødvendigt, at EU fremlægger en strategi for digital handel, som bygger på Parlamentets beslutning fra 2017 om dette emne, og søger at finde måder, hvorpå EU kan skabe og fremme nye internationale regler, herunder gennem specifikke bestemmelser i handelsaftaler, ved at skabe et gunstigt digitalt handelsklima for EU-virksomheder og fjerne hindringer i tredjelande; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at overvåge, analysere og tage nye handelshindringer op på globalt og bilateralt plan med internationale partnere, herunder eksportrestriktioner og andre forvridninger, som berører vigtige varer, samt til at udvikle fælles kriterier for bevilling af bæredygtighedsorienterede subsidier til genopbygningen efter pandemien; opfordrer Kommissionen til at ajourføre WTO's lægemiddelaftale og samtidig undersøge mulighederne for et bredere plurilateralt initiativ om sundhedsprodukter; opfordrer Kommissionen til at sikre, at fleksibiliteten i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) kan udnyttes optimalt til meget vigtige medicinske produkter, og at bestemmelserne i EU's bilaterale aftaler ikke har negativ indvirkning på denne fleksibilitet; |
| --- | --- |

12.

Forbindelser med strategiske partnere

| 13. | fremhæver, at USA er EU's vigtigste handelspartner; bemærker, at forbindelserne i øjeblikket er præget af spændinger; noterer sig aftalen med USA om en pakke af toldnedsættelser som en positiv udvikling og opfordrer indtrængende Kommissionen til at bygge videre på dette momentum for at skabe en positiv handelsdagsorden mellem EU og USA, der går videre end toldnedsættelser, idet en bredere samarbejdsaftale vil være særligt gavnlig, fremme vores gensidige økonomiske genopretning og afskaffelsen af handelshindringer og udforske nye samarbejdsområder, som f.eks. om handel, teknologier og beskatning af den digitale økonomi, herunder inden for rammerne af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD); tilskynder Kommissionen til at gøre fremskridt med reguleringsmæssige vurderinger, som vil være til gavn for især SMV'er; er stærk tilhænger af samarbejde med USA om imødegåelse af strategiske udfordringer på globalt plan; opfordrer indtrængende USA til igen at tilslutte sig Parisaftalen for at lette det fremtidige samarbejde mellem EU og USA; opfordrer USA til at fjerne den told, det har pålagt siden 2017; tager den seneste, længe ventede WTO-afgørelse om Airbus-Boeing-tvisten til efterretning og understreger, at det er vigtigt at finde frem til en forhandlingsløsning; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at der gøres ambitiøse fremskridt i forhandlingerne om den omfattende investeringsaftale med Kina med henblik på at gøre noget ved det presserende behov for gensidighed, herunder for så vidt angår adgang til markedet for offentlige indkøb og andre udestående spørgsmål vedrørende lige konkurrencevilkår, som f.eks. kinesiske statsejede virksomheders markedsforvridende praksis eller tvungen teknologioverførsel, joint venture-krav og ikkediskriminerende behandling; fremhæver betydningen af at medtage et ambitiøst kapitel om handel og bæredygtig udvikling for at beskytte menneskerettighederne, herunder grundlæggende arbejdsstandarder, fremme miljøstandarder og bekæmpe klimaforandringer i overensstemmelse med Parisaftalen; fremhæver betydningen af EU's strategiske forbindelser med Kina som konkurrent, partner og systemisk rival; opfordrer derfor medlemsstaterne og EU-institutionerne til at tale med én stemme; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at nedsætte en særlig Kina-taskforce efter samme mønster som taskforcen for forbindelserne med Det Forenede Kongerige for at sikre ensartede og konsekvente budskaber på alle niveauer og i alle formater med henblik på en fælles og samlet EU-politik over for Kina; understreger, at EU's handels- og investeringsmæssige forbindelser forudsætter fuld respekt for menneskerettighederne; giver udtryk for dyb bekymring over den påståede udnyttelse af uygurer på fabrikker i Kina, og understreger, at produkter, der fremstilles i genopdragelseslejre, bør forbydes på EU's markeder; opfordrer Kommissionen til at indlede en screeningsundersøgelse og en konsekvensanalyse for at kunne indlede formelle forhandlinger med Taiwan så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at der i lyset af pandemien på globalt plan, navnlig hvad angår Afrika og i lyset af Unionens nye Afrikastrategi, bør vedtages nye tilgange til at omdanne de økonomiske, forretningsmæssige og handelsmæssige forbindelser, så de fremmer fair og etisk handel baseret på principperne om solidaritet og samarbejde og kohærens med EU's udviklingspolitik; |
| --- | --- |

15.

Horisontale emner

| 16. | understreger, at globale markeder er en vigtig kilde til vækst for SMV'er; bemærker imidlertid, at kun 600 000 SMV'er eksporterer varer til lande uden for EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte SMV'er ved systematisk at medtage og gennemføre særlige kapitler om SMV'er i handelsaftaler, uden en øget administrativ og reguleringsmæssig byrde, og til at støtte SMV'ernes udnyttelse af sådanne aftaler i tæt samarbejde med medlemsstaternes handelskamre og handelsfremmende organer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage fat på spørgsmålet om SMV'ernes omkostninger ved at overholde stadig mere kompleks lovgivning, der påvirker handelen; opfordrer Kommissionen til at række ud til virksomhederne på det tidligst mulige stadie i forbindelse med oprettelse af nye informationsportaler eller forbedring af allerede eksisterende for at sikre, at SMV'ernes informationsbehov kan dækkes på en praktisk måde; glæder sig i denne sammenhæng over Kommissionens indsats i forbindelse med SMV-strategien fra marts 2020 for at øge dens øremærkerede støtte til SMV'er; glæder sig over lanceringen for nylig af værktøjet Access2Markets, herunder dets modul til selvvurdering af oprindelsesregler (ROSA), og opfordrer alle interessenter til at komme med tilbagemeldinger til Kommissionen, så værktøjet kan opdateres løbende; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er af den overbevisning, at der er behov for lovgivning om obligatorisk horisontal due diligence på EU-plan i hele forsyningskæden for EU-virksomheder og udenlandske virksomheder, der er aktive på det indre marked, for at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, fremme god forvaltning, øge sporbarheden og ansvarligheden i de globale forsyningskæder, styrke EU's internationale konkurrenceevne ved at skabe lige konkurrencevilkår og afbøde tredjelandes urimelige konkurrencefordele som følge af lavere beskyttelsesstandarder og social og miljømæssig dumping inden for den internationale handel; understreger, at det er nødvendigt at overveje risikoen for skade og virksomhedens størrelse, idet der skal tages hensyn til proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ser frem til, at Kommissionen fremsætter sit forslag til en CO2-grænsetilpasningsmekanisme, som bør være i fuld overensstemmelse med WTO og baseret på en konsekvensanalyse; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre EU's konkurrenceevne, idet der sættes særligt fokus på andre internationale partneres omkostninger, risici og ambitioner, og til at foreslå en gennemsigtig mekanisme, som kan eksistere side om side med de nuværende foranstaltninger vedrørende kulstoflækage, samtidig med at der tilvejebringes en stabil og sikker retlig ramme for de europæiske industrier; understreger, at yderligere forslag af denne art bør forankres i vores industristrategi for at skabe et incitament for industrien til at producere rene og konkurrencedygtige produkter; opfordrer Kommissionen til at udvikle idéer, bl.a. under hensyntagen til det uofficielle dokument fra Nederlandene og Frankrig om handel, socioøkonomiske virkninger og bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for en efterfølgende konsekvensanalyse og revisionsklausuler for at bringe eksisterende frihandelsaftaler i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og til at fremsætte nye initiativer, der anvender handelspolitikken til at lette opfyldelsen af vores ambitiøse klimamål, herunder et nyt initiativ om klima og handel i WTO, som bygger på mandatet i aftalen om miljøvarer og udvider anvendelsesområdet til at omfatte handel med grønne tjenesteydelser og dermed fremmer udviklingen af grønne varer og undlader at fremme brune varer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at implementere, fremme og sikre en effektiv gennemførelse af eksisterende frihandelsaftaler, der indeholder kapitler om handel og bæredygtig udvikling, som kan håndhæves, og sikre, at fordelene kommer alle til gavn; påpeger, at muligheden for at håndhæve kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling kan forbedres betydeligt ved hjælp af forskellige håndhævelsesmetoder, og at Kommissionen bør undersøge muligheden for en sanktionsbaseret mekanisme som en sidste udvej; støtter Kommissionens ledende næstformand og handelskommissær, Valdis Dombrovskis' tilsagn om at fremskynde revisionen af 15-punktshandlingsplanen for kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling og gå i dialog med Parlamentet fra begyndelsen; anmoder Kommissionen om at undersøge idéerne i det uofficielle dokument fra Nederlandene og Frankrig og andre måder, hvorpå der kan indarbejdes større detaljeringsgrad i håndhævelsen af disse kapitler; bifalder Kommissionens tilsagn om at gøre overholdelse af klimaaftalen fra Paris til en afgørende del af alle fremtidige handelsaftaler; opfordrer til supplerende foranstaltninger såsom forbud mod import af produkter, der er forbundet med grove krænkelser af menneskerettighederne, som f.eks. tvangsarbejde eller børnearbejde; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til i god tid at vedtage forslaget til den nye forordning om anvendelse af en generel præferenceordning, eventuelt med henblik på at øge antallet af lande, der tilslutter sig GSP+-ordningen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver vigtigheden af at tage konkurrencebegrænsende praksis op med de vigtigste handelspartnere og skabe lige konkurrencevilkår for virksomhederne for at skabe betingelserne for genopretning efter covid-19-pandemien og for at muliggøre den globale omstilling til en bæredygtig økonomi; opfordrer Kommissionen til at handle hurtigt og indlede undersøgelser på et tidligt tidspunkt, så snart skaden indtræffer, og derved sikre, at illoyal handelspraksis ikke undergraver de europæiske økonomiske operatørers konkurrenceevne og beskæftigelsesniveau, idet der navnlig tages hensyn til SMV'ernes specifikke behov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over den nylige udpegning af en øverste ansvarlig for håndhævelse af handelsaftaler og mener, at en konsekvent gennemførelse og håndhævelse af EU- og WTO-aftaler, herunder deres kapitler og handel og bæredygtig udvikling, og handelslovgivning, herunder mere effektive, mere fleksible og bedre tilpassede handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, er afgørende for at bevare EU's troværdighed og værdier og dets dagsorden for en mere retfærdig handel; opfordrer den nye øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler til at samarbejde med Parlamentet om at sikre, at der følges op på forpligtelser, som handelspartnerne har indgået forud for ratificeringen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemgå delegationernes rolle i gennemførelsen af EU's handels- og samarbejdsdagsorden for så vidt angår politikkohærens og sikre en koordineret tilgang, der inddrager Kommissionens forskellige tjenestegrene (f.eks. tværsektorielle handelsmissioner til tredjelande); |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen til efter grundige undersøgelser at lette fastsættelsen af alle de nødvendige skridt til at udfylde eventuelle dokumenterede huller i handels- og investeringsværktøjskassen, herunder et nyt lovgivningsforslag om revision af statutten om spærring imod sanktioner, som har betydelige konsekvenser for medlemsstaternes territoriale suverænitet, og til efter at have gennemført en konsekvensanalyse at indføre et nyt instrument til at afskrække fra og modvirke tredjelandes tvangsforanstaltninger; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til, at der gøres fremskridt med forhandlingerne om et instrument for internationale offentlige udbud for at sikre en mere håndfast anvendelse af gensidighed i EU-virksomheders adgang til markeder for internationale offentlige udbud, samtidig med at man fastholder muligheden for at anvende offentlige udbud som et værktøj til at sikre en vellykket klimaomstilling, navnlig i udviklingslande, gennem en fornyet multilateral tilgang; glæder sig over hvidbogen om udenlandske subsidier, som er et nødvendigt supplerende redskab til handelsbeskyttelsesforanstaltninger, og ser frem til et lovgivningsforslag fra Kommissionen i januar 2021 med henblik på at beskytte EU's virksomheder mod forvridninger på både det indre marked og globale markeder og samtidig understrege betydningen af fri og loyal konkurrence; opfordrer endvidere alle medlemsstater til at anvende alle tilgængelige redskaber, herunder forordning (EU) 2019/452 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen, til at vurdere, om potentielle investeringer og erhvervelser udgør trusler mod sikkerheden af kritisk infrastruktur i EU, navnlig i strategiske sektorer som sundhedspleje, offentlig forsyning, mobilitet og informations- og kommunikationsteknologi, for at undgå unødig og skadelig økonomisk afhængighed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort i forhandlingerne om den multilaterale investeringsret; bemærker, at investeringsretssystemet er tænkt som et skridt på vejen hen imod den multilaterale investeringsret; beklager medlemsstaternes ekstremt langsomme fremskridt med afviklingen af bilaterale investeringsaftaler inden for EU og opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe foranstaltninger, hvor det er relevant, i overensstemmelse med EU-domstolens dom i Achmea-sagen; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde frem imod en ramme for investeringsbeskyttelse og -fremme inden for EU; støtter de igangværende forhandlinger om energichartertraktaten i tråd med den europæiske grønne pagt, som skal gøre det muligt at opnå klimaneutralitet med henblik på udfasning af beskyttelsen af investeringer i traditionelle fossile brændstofteknologier; giver udtryk for bekymring over tvistbilæggelsen mellem investorer og stater (ISDS) og antallet af sager vedrørende energichartertraktaten; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver betydningen af kønsspørgsmål; understreger, at EU's frihandelsaftaler har mulighed for at fremme ligestilling mellem kønnene, styrke kvinders økonomiske position i tredjelande og forbedre levestandarden for kvinder i alle de industrier, der er omfattet af EU's frihandelsaftaler; bemærker, at kvinder får mindre end to femtedele af fordelene ved frie og retfærdige handelsaftaler i form af de job, der skabes, og understreger, at kvinder kan blive uforholdsmæssigt hårdt ramt af den aktuelle økonomiske krise; opfordrer Kommissionen og Rådet til at fremme og støtte medtagelsen af et særligt kapitel om ligestilling mellem kønnene i EU's handels- og investeringsaftaler; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der følges op på forslagene fra de nationale rådgivende grupper om forbedring af vores internationale handelspolitik, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til bedre at formidle fordelene ved og konsekvenserne af EU's handelspolitik for alle med henblik på at øge gennemsigtigheden og forbedre bevidstheden blandt borgere, ikkestatslige organisationer, fagforeninger og virksomheder, navnlig SMV'er, eftersom det er vigtigt at give alle interessenter korrekt information; minder i denne forbindelse om betydningen af Europa-Parlamentets rettigheder som nedfældet i artikel 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og af den interinstitutionelle dialog som et middel til at bidrage til de igangværende drøftelser og nå frem til en positiv afslutning; minder om Parlamentets rolle som medlovgiver i handelspolitikken og dets rolle i kontrollen med forhandlingerne og den effektive gennemførelse af handelsaftaler samt om de tilsagn, som Kommissionens formand har givet til støtte for de beslutninger om lovgivningsinitiativer, som Parlamentet har vedtaget i henhold til artikel 225 i TEUF; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 30.

(2)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 22.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0078.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0212.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0252.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0321.

---

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 24. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/161

---

P9_TA(2020)0310

Udnævnelse af Julia Laffranque til medlem af det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Europa-Parlamentets afgørelse af 24. november 2020 om indstilling af Julia Laffranque til medlem af det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2020/2238(INS))

(2021/C 425/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128,

| — | der henviser til forslag fra Retsudvalget (B9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Retsudvalget (B9-0368/2020),

| A. | der henviser til, at Julia Laffranque opfylder de krav, der er fastsat i artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Julia Laffranque opfylder de krav, der er fastsat i artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 1. | foreslår, at Julia Laffranque udnævnes til medlem af udvalget; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Domstolens præsident. |
| --- | --- |

2.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 23. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/162

---

P9_TA(2020)0308

Samarbejde mellem medlemsstaternes retter om bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om samarbejde mellem medlemsstaternes retter om bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område (bevisoptagelse) (omarbejdning) (09889/2/2020 — C9-0357/2020 — 2018/0203(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2021/C 425/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (09889/2/2020 — C9-0357/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (09889/2/2020 — C9-0357/2020),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0378),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A9-0225/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A9-0225/2020),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 56.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0103.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/163

---

P9_TA(2020)0309

Forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og handelsretlige sager ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter i civile og handelsretlige sager (forkyndelse af dokumenter) (omarbejdning) (09890/2/2020 — C9-0356/2020 — 2018/0204(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2021/C 425/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (09890/2/2020 — C9-0356/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (09890/2/2020 — C9-0356/2020),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0379),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A9-0222/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A9-0222/2020),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 56.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0104.

---

Onsdag, den 24. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/164

---

P9_TA(2020)0311

Udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion

Europa-Parlamentets afgørelse af 24. november 2020 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion (N9-0055/2020 — C9-0331/2020 — 2020/0805(NLE))

(Høring)

(2021/C 425/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 9. oktober 2020 (N9-0055/2020) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 9. oktober 2020 (N9-0055/2020) (1),

| — | der henviser til artikel 283, stk. 2, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som danner grundlag for Det Europæiske Råds høring af Europa-Parlamentet (C9-0331/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 283, stk. 2, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som danner grundlag for Det Europæiske Råds høring af Europa-Parlamentet (C9-0331/2020),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om kønsbalance ved udnævnelser inden for EU's økonomiske og monetære anliggender (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om kønsbalance ved udnævnelser inden for EU's økonomiske og monetære anliggender (2),

| — | der henviser til sin afgørelse af 17. september 2019 om Rådets henstilling om udnævnelsen af formanden for Den Europæiske Centralbank (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 17. september 2019 om Rådets henstilling om udnævnelsen af formanden for Den Europæiske Centralbank (3),

| — | der henviser til sine afgørelser af 17. december 2019 om Rådets henstillinger om udnævnelse af to medlemmer af Den Europæiske Centralbanks direktion (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine afgørelser af 17. december 2019 om Rådets henstillinger om udnævnelse af to medlemmer af Den Europæiske Centralbanks direktion (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 130, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 130,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0218/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0218/2020),

| A. | der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 14. oktober 2020 hørte Europa-Parlamentet om udnævnelsen af Frank Elderson til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 15. december 2020; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet ved skrivelse af 14. oktober 2020 hørte Europa-Parlamentet om udnævnelsen af Frank Elderson til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 15. december 2020;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg derefter foretog en bedømmelse af kandidatens kvalifikationer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 283, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og behovet for, at Den Europæiske Centralbank er helt uafhængig, i henhold til artikel 130 i den nævnte traktat; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et curriculum vitæ fra kandidaten samt hans svar på det fremsendte spørgeskema; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg derefter foretog en bedømmelse af kandidatens kvalifikationer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 283, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og behovet for, at Den Europæiske Centralbank er helt uafhængig, i henhold til artikel 130 i den nævnte traktat; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et curriculum vitæ fra kandidaten samt hans svar på det fremsendte spørgeskema;

| C. | der henviser til, at udvalget efterfølgende, den 9. november 2020, afholdt en høring af kandidaten, hvorunder denne efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvalget efterfølgende, den 9. november 2020, afholdt en høring af kandidaten, hvorunder denne efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Centralbanks Styrelsesråd består af medlemmerne af Den Europæiske Centralbanks direktion og de 19 chefer for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta; der henviser til, at alle sidstnævnte til dato er mænd; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Centralbanks Styrelsesråd består af medlemmerne af Den Europæiske Centralbanks direktion og de 19 chefer for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta; der henviser til, at alle sidstnævnte til dato er mænd;

| E. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har udtrykt utilfredshed med udnævnelsesproceduren for medlemmer af direktionen for Den Europæiske Centralbank og har opfordret til at forbedre procedurerne i denne henseende; der henviser til, at Parlamentet har anmodet om, at det i god tid modtager en kønsafbalanceret kortliste med mindst to navne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har udtrykt utilfredshed med udnævnelsesproceduren for medlemmer af direktionen for Den Europæiske Centralbank og har opfordret til at forbedre procedurerne i denne henseende; der henviser til, at Parlamentet har anmodet om, at det i god tid modtager en kønsafbalanceret kortliste med mindst to navne;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet den 17. september 2019 afgav en positiv udtalelse om Rådets henstilling om at udnævne Christine Lagarde til den første kvindelige formand for Den Europæiske Centralbank; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet den 17. september 2019 afgav en positiv udtalelse om Rådets henstilling om at udnævne Christine Lagarde til den første kvindelige formand for Den Europæiske Centralbank;

| G. | der henviser til, at Europa-Parlamentet den 17. december 2019 afgav positive udtalelser om Rådets henstillinger om udnævnelse af Fabio Panetta og Isabel Schnabel til medlemmer af Den Europæiske Centralbanks direktion; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europa-Parlamentet den 17. december 2019 afgav positive udtalelser om Rådets henstillinger om udnævnelse af Fabio Panetta og Isabel Schnabel til medlemmer af Den Europæiske Centralbanks direktion;

| H. | der henviser til, at kvinder fortsat er underrepræsenterede i Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank; der henviser til, at medlemsstaterne beklageligvis ikke har taget denne anmodning alvorligt, og opfordrer de nationale institutioner og EU-institutionerne til at arbejde aktivt for at opnå kønsbalance i de næste udpegelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kvinder fortsat er underrepræsenterede i Styrelsesrådet for Den Europæiske Centralbank; der henviser til, at medlemsstaterne beklageligvis ikke har taget denne anmodning alvorligt, og opfordrer de nationale institutioner og EU-institutionerne til at arbejde aktivt for at opnå kønsbalance i de næste udpegelser;

| I. | der henviser til, at alle institutioner og organer på EU-plan og nationalt plan bør gennemføre konkrete foranstaltninger for at sikre kønsbalance; |
| --- | --- |

I.

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets henstilling om udnævnelse af Frank Elderson til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Det Europæiske Råd, Rådet og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 338 af 12.10.2020, s. 2.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0211.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0008.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0093 og vedtagne tekster P9_TA(2019)0094.

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/166

---

P9_TA(2020)0312

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og til udbetaling af forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og til udbetaling af forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2020)0960 — C9-0318/2020 — 2020/0299(BUD))

(2021/C 425/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0960 — C9-0318/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0960 — C9-0318/2020),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0221/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0221/2020),

| 1. | glæder sig over afgørelsen som et tegn på Unionens solidaritet med Unionens borgere og regioner, der er ramt af naturkatastrofer og den store folkesundhedskrise, der blev udløst af covid-19-pandemien i begyndelsen af 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger det presserende behov for at frigive finansiel bistand gennem Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til de berørte regioner; |
| --- | --- |

2.

| 3. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og til udbetaling af forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/75).

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/168 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/168

---

P9_TA(2020)0313

Ændringsbudget nr. 9/2020: Bistand til Kroatien, Polen, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2020 om Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020 til det almindelige budget for 2020, der ledsager forslaget om at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og forskudsbetalinger til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (12522/2020 — C9-0341/2020 — 2020/0297(BUD))

(2021/C 425/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2020, endeligt vedtaget den 27. november 2019 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2020, endeligt vedtaget den 27. november 2019 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020, vedtaget af Kommissionen den 9. oktober 2020 (COM(2020)0961), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020, vedtaget af Kommissionen den 9. oktober 2020 (COM(2020)0961),

| — | der henviser til holdningen til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020, vedtaget af Rådet den 30. oktober 2020 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 3. november 2020 (12522/2020 — C9-0341/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til holdningen til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020, vedtaget af Rådet den 30. oktober 2020 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 3. november 2020 (12522/2020 — C9-0341/2020),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og til udbetaling af forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen i forbindelse med en naturkatastrofe og til udbetaling af forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2020)0960),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0223/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0223/2020),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 9/2020 omfatter den foreslåede anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen som følge af de naturkatastrofer, der fandt sted i disse medlemsstater i løbet af 2020, samt til at udbetale forskud til syv medlemsstater, nemlig Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien, som reaktion på den store folkesundhedskrise, der blev udløst af covid-19-udbruddet i begyndelsen af 2020: |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 9/2020 omfatter den foreslåede anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen som følge af de naturkatastrofer, der fandt sted i disse medlemsstater i løbet af 2020, samt til at udbetale forskud til syv medlemsstater, nemlig Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien, som reaktion på den store folkesundhedskrise, der blev udløst af covid-19-udbruddet i begyndelsen af 2020:

| B. | der henviser til, at Kommissionen derfor foreslår at ændre budgettet for 2020 og at forhøje budgetpost 13 06 01 »Bistand til medlemsstaterne i forbindelse med en større naturkatastrofe, som har en alvorlig indvirkning på borgernes livsvilkår, det naturlige miljø eller økonomien« med 823 548 633 EUR i både forpligtelses- og betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen derfor foreslår at ændre budgettet for 2020 og at forhøje budgetpost 13 06 01 »Bistand til medlemsstaterne i forbindelse med en større naturkatastrofe, som har en alvorlig indvirkning på borgernes livsvilkår, det naturlige miljø eller økonomien« med 823 548 633 EUR i både forpligtelses- og betalingsbevillinger;

| C. | der henviser til, at Kroatien har anmodet om udbetaling af et forskud, jf. artikel 4a i forordning (EF) nr. 2012/2002 (6), og at Kommissionen den 10. august 2020 tildelte et forskud svarende til 88 951 877 EUR af Unionens forventede finansielle bidrag; der henviser til, at eftersom de bevillinger til udbetaling af forskud, der oprindeligt var til rådighed på budgettet for 2020, allerede er fuldt udnyttet, foreslår Kommissionen, at de nødvendige supplerende midler afsættes inden for det årlige loft, der er fastsat for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kroatien har anmodet om udbetaling af et forskud, jf. artikel 4a i forordning (EF) nr. 2012/2002 (6), og at Kommissionen den 10. august 2020 tildelte et forskud svarende til 88 951 877 EUR af Unionens forventede finansielle bidrag; der henviser til, at eftersom de bevillinger til udbetaling af forskud, der oprindeligt var til rådighed på budgettet for 2020, allerede er fuldt udnyttet, foreslår Kommissionen, at de nødvendige supplerende midler afsættes inden for det årlige loft, der er fastsat for Den Europæiske Unions Solidaritetsfond;

| D. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 9/2020 foreslår at opføre et beløb på 734 596 756 EUR i budgettet for 2020, både hvad angår forpligtelser og betalinger, efter at have fratrukket det forskud på 88 951 877 EUR, der allerede er udbetalt til Kroatien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 9/2020 foreslår at opføre et beløb på 734 596 756 EUR i budgettet for 2020, både hvad angår forpligtelser og betalinger, efter at have fratrukket det forskud på 88 951 877 EUR, der allerede er udbetalt til Kroatien;

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond som defineret i FFR-forordningen er et særligt instrument, og at de tilsvarende forpligtelses- og betalingsbevillinger skal opføres på budgettet ud over FFR-lofterne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond som defineret i FFR-forordningen er et særligt instrument, og at de tilsvarende forpligtelses- og betalingsbevillinger skal opføres på budgettet ud over FFR-lofterne;

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 9/2020 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 9/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 8/2020 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 57 af 27.2.2020.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3).

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/170 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/170

---

P9_TA(2020)0316

Adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2020 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF (09573/1/2020 — C9-0355/2020 — 2018/0089(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2021/C 425/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (09573/1/2020 — C9-0355/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (09573/1/2020 — C9-0355/2020),

| — | der henviser til udtalelse af 20. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 10. oktober 2018 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. oktober 2018 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0184), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0184),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A9-0224/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A9-0224/2020),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 66.

(2)  EUT C 461 af 21.12.2018, s. 232.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0222.

---

Torsdag, den 25. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/171 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/171

---

P9_TA(2020)0317

Markeder for finansielle instrumenter: Ændring af oplysningskrav, produktstyring og positionslofter med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-pandemien ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 25. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2014/65/EU for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0280 — C9-0210/2020 — 2020/0152(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Ændring 9, medmindre andet er angivet

(2021/C 425/26)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRING (*1)

til Kommissionens forslag

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af direktiv 2014/65/EU for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-pandemien

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 53, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Covid-19-pandemien berører i alvorlig grad mennesker, virksomheder, sundhedssystemer og medlemsstaternes økonomier
  og finansielle systemer
  . Kommissionen understregede i sin meddelelse til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 27. maj 2020, »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (2), at det fortsat vil være en udfordring at sikre likviditet og adgang til finansiering i de kommende måneder. Det er derfor afgørende at støtte genopretningen fra det alvorlige økonomiske chok forårsaget af covid-19-pandemien ved at
  nedbringe bureaukratiet gennem indførelsen af begrænsede
  målrettede ændringer af eksisterende finansielle bestemmelser.
  Det overordnede formål med ændringerne bør således være at fjerne unødigt bureaukrati og indføre midlertidige undtagelser, der anses for effektive med henblik på at mindske den økonomiske uro. Ændringerne bør undgå forandringer, der resulterer i større byrder for sektoren og efterlader komplekse lovgivningsmæssige spørgsmål til at blive løst under den planlagte gennemgang af MiFID II.
  Denne pakke af foranstaltninger vedtages under betegnelsen »genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne«. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemien berører i alvorlig grad mennesker, virksomheder, sundhedssystemer og medlemsstaternes økonomier
  og finansielle systemer
  . Kommissionen understregede i sin meddelelse til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 27. maj 2020, »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (2), at det fortsat vil være en udfordring at sikre likviditet og adgang til finansiering i de kommende måneder. Det er derfor afgørende at støtte genopretningen fra det alvorlige økonomiske chok forårsaget af covid-19-pandemien ved at
  nedbringe bureaukratiet gennem indførelsen af begrænsede
  målrettede ændringer af eksisterende finansielle bestemmelser.
  Det overordnede formål med ændringerne bør således være at fjerne unødigt bureaukrati og indføre midlertidige undtagelser, der anses for effektive med henblik på at mindske den økonomiske uro. Ændringerne bør undgå forandringer, der resulterer i større byrder for sektoren og efterlader komplekse lovgivningsmæssige spørgsmål til at blive løst under den planlagte gennemgang af MiFID II.
  Denne pakke af foranstaltninger vedtages under betegnelsen »genopretningspakken vedrørende kapitalmarkederne«.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU (3) om markeder for finansielle instrumenter blev vedtaget i 2014 som reaktion på den finansielle krise, som udviklede sig i 2007-2008. Dette direktiv har i væsentlig grad styrket det finansielle system i Unionen og sikret et højt beskyttelsesniveau for investorer i hele Unionen. Det
  kan
  overvejes at gøre en yderligere indsats for at mindske den reguleringsmæssige kompleksitet og investeringsselskabernes omkostninger til overholdelse af lovgivningen og eliminere konkurrenceforvridninger
  , såfremt der samtidig tages tilstrækkeligt højde for investorbeskyttelse
  . |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU (3) om markeder for finansielle instrumenter blev vedtaget i 2014 som reaktion på den finansielle krise, som udviklede sig i 2007-2008. Dette direktiv har i væsentlig grad styrket det finansielle system i Unionen og sikret et højt beskyttelsesniveau for investorer i hele Unionen. Det
  kan
  overvejes at gøre en yderligere indsats for at mindske den reguleringsmæssige kompleksitet og investeringsselskabernes omkostninger til overholdelse af lovgivningen og eliminere konkurrenceforvridninger
  , såfremt der samtidig tages tilstrækkeligt højde for investorbeskyttelse
  .

| (3) | Hvad angår de krav, der havde til formål at beskytte investorerne, har direktiv 2014/65/EU ikke fuldt ud opfyldt sit mål om at tilpasse foranstaltninger, der tager tilstrækkeligt hensyn til de særlige forhold for hver kategori af investorer (detailkunder, professionelle kunder og godkendte modparter). Nogle af disse krav har ikke i alle tilfælde øget investorbeskyttelsen, men til tider snarere hindret en gnidningsløs gennemførelse af investeringsbeslutningerne.
  For at forbedre investorbeskyttelsen er det af afgørende vigtighed, at detailinvestorernes gældsniveau tages i betragtning i egnethedsvurderingen, navnlig i lyset af det stigende niveau af forbrugergæld, der skyldes covid-19-pandemien. Endvidere kunne
  visse krav i ▌direktiv
  2014/65/EU ændres for at
  fremme tilvejebringelsen af investeringsservice og udførelsen af investeringsaktiviteter
  , under forudsætning af at dette sker på en afbalanceret måde, der fuldt ud beskytter investorerne
  . |
| --- | --- |

(3)

Hvad angår de krav, der havde til formål at beskytte investorerne, har direktiv 2014/65/EU ikke fuldt ud opfyldt sit mål om at tilpasse foranstaltninger, der tager tilstrækkeligt hensyn til de særlige forhold for hver kategori af investorer (detailkunder, professionelle kunder og godkendte modparter). Nogle af disse krav har ikke i alle tilfælde øget investorbeskyttelsen, men til tider snarere hindret en gnidningsløs gennemførelse af investeringsbeslutningerne.
  For at forbedre investorbeskyttelsen er det af afgørende vigtighed, at detailinvestorernes gældsniveau tages i betragtning i egnethedsvurderingen, navnlig i lyset af det stigende niveau af forbrugergæld, der skyldes covid-19-pandemien. Endvidere kunne
  visse krav i ▌direktiv
  2014/65/EU ændres for at
  fremme tilvejebringelsen af investeringsservice og udførelsen af investeringsaktiviteter
  , under forudsætning af at dette sker på en afbalanceret måde, der fuldt ud beskytter investorerne
  .

| (4) | Produktstyringskrav kan begrænse salget af erhvervsobligationer. Erhvervsobligationer med »make-whole«-klausul anses generelt for at være sikre og enkle produkter, der er egnede til detailkunder. En sådan »make-whole«-klausul beskytter investorer mod tab, hvis en udsteder vælger førtidig tilbagebetaling, ved at sikre, at disse investorer modtager en betaling, der svarer til nettonutidsværdien af kuponerne, som investoren ville have modtaget, hvis obligationen ikke var blevet indfriet. Produktstyringskravene bør derfor ikke længere gælde for erhvervsobligationer med sådanne »make-whole«-klausuler. |
| --- | --- |

(4)

Produktstyringskrav kan begrænse salget af erhvervsobligationer. Erhvervsobligationer med »make-whole«-klausul anses generelt for at være sikre og enkle produkter, der er egnede til detailkunder. En sådan »make-whole«-klausul beskytter investorer mod tab, hvis en udsteder vælger førtidig tilbagebetaling, ved at sikre, at disse investorer modtager en betaling, der svarer til nettonutidsværdien af kuponerne, som investoren ville have modtaget, hvis obligationen ikke var blevet indfriet. Produktstyringskravene bør derfor ikke længere gælde for erhvervsobligationer med sådanne »make-whole«-klausuler.

| (5) | Opfordringen til indsendelse af dokumentation, der blev iværksat af Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), om tilskyndelser og krav til oplysninger om omkostninger og gebyrer i henhold til direktiv 2014/65/EU og Kommissionens offentlige høring bekræftede begge, at professionelle kunder og godkendte modparter ikke har behov for standardiserede og obligatoriske omkostningsoplysninger, da de allerede modtager de nødvendige oplysninger, når de forhandler med deres serviceudbyder. Disse oplysninger er skræddersyet til deres behov og ofte mere detaljerede. Godkendte modparter og professionelle kunder bør derfor undtages fra disse krav om fremlæggelse af oplysninger om omkostninger og gebyrer, undtagen for så vidt angår tjenesteydelser i form af investeringsrådgivning og porteføljepleje, fordi professionelle kunder, der indgår porteføljepleje- eller investeringsrådgivningsforhold, ikke nødvendigvis har tilstrækkelig ekspertise eller viden til at være undtaget fra kravet om oplysninger om omkostninger og gebyrer. |
| --- | --- |

(5)

Opfordringen til indsendelse af dokumentation, der blev iværksat af Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), om tilskyndelser og krav til oplysninger om omkostninger og gebyrer i henhold til direktiv 2014/65/EU og Kommissionens offentlige høring bekræftede begge, at professionelle kunder og godkendte modparter ikke har behov for standardiserede og obligatoriske omkostningsoplysninger, da de allerede modtager de nødvendige oplysninger, når de forhandler med deres serviceudbyder. Disse oplysninger er skræddersyet til deres behov og ofte mere detaljerede. Godkendte modparter og professionelle kunder bør derfor undtages fra disse krav om fremlæggelse af oplysninger om omkostninger og gebyrer, undtagen for så vidt angår tjenesteydelser i form af investeringsrådgivning og porteføljepleje, fordi professionelle kunder, der indgår porteføljepleje- eller investeringsrådgivningsforhold, ikke nødvendigvis har tilstrækkelig ekspertise eller viden til at være undtaget fra kravet om oplysninger om omkostninger og gebyrer.

| (6) | Investeringsselskaber er i øjeblikket forpligtet til at foretage en cost-benefit-analyse af visse porteføljeaktiviteter i tilfælde af løbende forhold med deres kunder, hvor der sker et skift af finansielle instrumenter. Investeringsselskaberne skal således indhente de nødvendige oplysninger fra kunden og kunne påvise, at fordelene ved et sådant skift overstiger omkostningerne. Da denne procedure er for besværlig for professionelle kunder, der ofte foretager hyppige skift, bør de undtages fra dette krav, samtidig med at de bevarer muligheden for at vælge at deltage. Da detailkunder har behov for et højt beskyttelsesniveau, bør denne mulighed begrænses til kun at omfatte professionelle kunder. |
| --- | --- |

(6)

Investeringsselskaber er i øjeblikket forpligtet til at foretage en cost-benefit-analyse af visse porteføljeaktiviteter i tilfælde af løbende forhold med deres kunder, hvor der sker et skift af finansielle instrumenter. Investeringsselskaberne skal således indhente de nødvendige oplysninger fra kunden og kunne påvise, at fordelene ved et sådant skift overstiger omkostningerne. Da denne procedure er for besværlig for professionelle kunder, der ofte foretager hyppige skift, bør de undtages fra dette krav, samtidig med at de bevarer muligheden for at vælge at deltage. Da detailkunder har behov for et højt beskyttelsesniveau, bør denne mulighed begrænses til kun at omfatte professionelle kunder.

| (7) | Kunder, der har et løbende forhold til et investeringsselskab, modtager obligatoriske servicerapporter, enten periodisk eller på grundlag af udløsningsmekanismer. Hverken investeringsselskaber eller deres professionelle kunder finder sådanne servicerapporter nyttige. Rapporterne især har vist sig at være til ingen hjælp for professionelle kunder i markeder med ekstreme udsving, da disse rapporter leveres hyppigt og i stort antal. Professionelle kunder reagerer ofte på disse servicerapporter enten ved ikke at læse dem eller ved at træffe hurtige investeringsbeslutninger i stedet for at fortsætte med en langsigtet investeringsstrategi. Godkendte modparter bør derfor ikke længere modtage sådanne servicerapporter, mens professionelle kunder dog bør have mulighed for at tilvælge disse servicerapporter. |
| --- | --- |

(7)

Kunder, der har et løbende forhold til et investeringsselskab, modtager obligatoriske servicerapporter, enten periodisk eller på grundlag af udløsningsmekanismer. Hverken investeringsselskaber eller deres professionelle kunder finder sådanne servicerapporter nyttige. Rapporterne især har vist sig at være til ingen hjælp for professionelle kunder i markeder med ekstreme udsving, da disse rapporter leveres hyppigt og i stort antal. Professionelle kunder reagerer ofte på disse servicerapporter enten ved ikke at læse dem eller ved at træffe hurtige investeringsbeslutninger i stedet for at fortsætte med en langsigtet investeringsstrategi. Godkendte modparter bør derfor ikke længere modtage sådanne servicerapporter, mens professionelle kunder dog bør have mulighed for at tilvælge disse servicerapporter.

| (8) | Ved direktiv 2014/65/EU indførtes der krav om rapporter om, hvordan ordrer er blevet udført på de for kunden gunstigste betingelser. Disse tekniske rapporter indeholder store mængder detaljerede kvantitative oplysninger om handelsstedet, det finansielle instrument, prisen, omkostningerne og sandsynligheden for udførelse. De læses sjældent af investorerne, hvilket fremgår af det meget lave antal downloads fra investeringsselskabernes websteder. Da de ikke giver investorerne mulighed for at foretage meningsfulde sammenligninger på grundlag af disse data, bør offentliggørelsen af disse rapporter suspenderes midlertidigt. |
| --- | --- |

(8)

Ved direktiv 2014/65/EU indførtes der krav om rapporter om, hvordan ordrer er blevet udført på de for kunden gunstigste betingelser. Disse tekniske rapporter indeholder store mængder detaljerede kvantitative oplysninger om handelsstedet, det finansielle instrument, prisen, omkostningerne og sandsynligheden for udførelse. De læses sjældent af investorerne, hvilket fremgår af det meget lave antal downloads fra investeringsselskabernes websteder. Da de ikke giver investorerne mulighed for at foretage meningsfulde sammenligninger på grundlag af disse data, bør offentliggørelsen af disse rapporter suspenderes midlertidigt.

| (9) | For at lette kommunikationen mellem investeringsselskaber og deres kunder og dermed selve investeringsprocessen bør investeringsoplysninger ikke længere leveres på papir, men bør som en standardløsning foregå elektronisk. Detailkunder bør dog kunne anmode om fortsat levering af oplysninger på papir. |
| --- | --- |

(9)

For at lette kommunikationen mellem investeringsselskaber og deres kunder og dermed selve investeringsprocessen bør investeringsoplysninger ikke længere leveres på papir, men bør som en standardløsning foregå elektronisk. Detailkunder bør dog kunne anmode om fortsat levering af oplysninger på papir.

| (9a) | Kommissionen bør forelægge en rapport om virkningerne af anvendelsen af positionslofter og positionskontrol med hensyn til likviditet, markedsmisbrug samt korrekt prisdannelse og korrekte afviklingsbetingelser på råvarederivatmarkederne som fastsat i dette direktiv. En evidensbaseret vurdering af ordningen for råvarederivater og høringen af en bred vifte af interessenter er afgørende i forbindelse med gennemgangen af det materielle indhold af disse bestemmelser, som blev vedtaget som reaktion på aftalerne fra topmødet i Pittsburgh i 2009 og G20-topmødet i Cannes i 2011 for at forbedre råvarederivatmarkedernes regulering, virkemåde og gennemsigtighed og imødegå ekstreme prisudsving. |
| --- | --- |

(9a)

Kommissionen bør forelægge en rapport om virkningerne af anvendelsen af positionslofter og positionskontrol med hensyn til likviditet, markedsmisbrug samt korrekt prisdannelse og korrekte afviklingsbetingelser på råvarederivatmarkederne som fastsat i dette direktiv. En evidensbaseret vurdering af ordningen for råvarederivater og høringen af en bred vifte af interessenter er afgørende i forbindelse med gennemgangen af det materielle indhold af disse bestemmelser, som blev vedtaget som reaktion på aftalerne fra topmødet i Pittsburgh i 2009 og G20-topmødet i Cannes i 2011 for at forbedre råvarederivatmarkedernes regulering, virkemåde og gennemsigtighed og imødegå ekstreme prisudsving.

| (10) | I henhold til direktiv 2014/65/EU kan personer, der på et erhvervsmæssigt grundlag beskæftiger sig med handel med råvarederivater, emissionskvoter og derivater af emissionskvoter gøre brug af en undtagelse fra tilladelsen som investeringsselskab, når deres handelsaktiviteter er accessoriske i forhold til deres hovederhverv. De personer, der ansøger om en test for accessorisk aktivitet, skal hvert år give den relevante kompetente myndighed meddelelse om, at de gør brug af denne mulighed, og fremlægge de elementer, der er nødvendige for, at de kan opfylde de to kvantitative test, der er afgørende for, om dets handelsaktiviteter er accessoriske i forhold til hovederhvervet. Med den første test sammenholdes omfanget af en virksomheds spekulative handelsaktiviteter med den samlede handelsaktivitet i Unionen i den enkelte aktivklasse. Med den anden test sammenholdes omfanget af de spekulative handelsaktiviteter med alle aktivklasser inkluderet, med enhedens samlede handelsaktivitet i finansielle instrumenter på koncernniveau. Der findes en alternativ form af den anden test, der består i at sammenholde den estimerede kapital, der anvendes til spekulative handelsaktiviteter, med det faktiske kapitalbeløb, der anvendes på koncernniveau til hovederhvervet. Disse kvantitative test
  bør forblive referencereglen for undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter. Som alternativ bør de nationale tilsynsmyndigheder kunne få tilladelse til at henholde sig til
  kvalitative elementer
  , som er genstand for klart definerede betingelser
  .
  ESMA bør have beføjelse til at vejlede om de omstændigheder, under hvilke de nationale myndigheder kan anvende en kvalitativ tilgang, og udarbejde udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder om de kvalitative kriterier.
  Personer, der kan være omfattet af undtagelsen, herunder prisstillere, handler for egen regning eller leverer anden investeringsservice end handel for egen regning til kunderne eller leverandørerne i deres hovederhverv. Undtagelsen
  ville
  gælde både for individuelle tilfælde og samlet set, hvis der er tale om en accessorisk aktivitet, når de vurderes på koncernniveau. Denne undtagelse bør ikke kunne gælde for personer, der anvender en algoritmisk højfrekvenshandelsteknik eller indgår i en koncern, hvis hovederhverv er ydelse af investeringsservice eller bankaktiviteter, eller som fungerer som prisstiller i forbindelse med råvarederivater. ▌ |
| --- | --- |

(10)

I henhold til direktiv 2014/65/EU kan personer, der på et erhvervsmæssigt grundlag beskæftiger sig med handel med råvarederivater, emissionskvoter og derivater af emissionskvoter gøre brug af en undtagelse fra tilladelsen som investeringsselskab, når deres handelsaktiviteter er accessoriske i forhold til deres hovederhverv. De personer, der ansøger om en test for accessorisk aktivitet, skal hvert år give den relevante kompetente myndighed meddelelse om, at de gør brug af denne mulighed, og fremlægge de elementer, der er nødvendige for, at de kan opfylde de to kvantitative test, der er afgørende for, om dets handelsaktiviteter er accessoriske i forhold til hovederhvervet. Med den første test sammenholdes omfanget af en virksomheds spekulative handelsaktiviteter med den samlede handelsaktivitet i Unionen i den enkelte aktivklasse. Med den anden test sammenholdes omfanget af de spekulative handelsaktiviteter med alle aktivklasser inkluderet, med enhedens samlede handelsaktivitet i finansielle instrumenter på koncernniveau. Der findes en alternativ form af den anden test, der består i at sammenholde den estimerede kapital, der anvendes til spekulative handelsaktiviteter, med det faktiske kapitalbeløb, der anvendes på koncernniveau til hovederhvervet. Disse kvantitative test
  bør forblive referencereglen for undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter. Som alternativ bør de nationale tilsynsmyndigheder kunne få tilladelse til at henholde sig til
  kvalitative elementer
  , som er genstand for klart definerede betingelser
  .
  ESMA bør have beføjelse til at vejlede om de omstændigheder, under hvilke de nationale myndigheder kan anvende en kvalitativ tilgang, og udarbejde udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder om de kvalitative kriterier.
  Personer, der kan være omfattet af undtagelsen, herunder prisstillere, handler for egen regning eller leverer anden investeringsservice end handel for egen regning til kunderne eller leverandørerne i deres hovederhverv. Undtagelsen
  ville
  gælde både for individuelle tilfælde og samlet set, hvis der er tale om en accessorisk aktivitet, når de vurderes på koncernniveau. Denne undtagelse bør ikke kunne gælde for personer, der anvender en algoritmisk højfrekvenshandelsteknik eller indgår i en koncern, hvis hovederhverv er ydelse af investeringsservice eller bankaktiviteter, eller som fungerer som prisstiller i forbindelse med råvarederivater. ▌

| (11) | De kompetente myndigheder skal på nuværende tidspunkt fastsætte og anvende positionslofter for størrelsen af en nettoposition, som en person på et hvilket som helst tidspunkt kan have på alle tidspunkter i råvarederivater, der handles på markedspladser, og gennem økonomisk tilsvarende over-the-counter (EEAOTC)-kontrakter, som Kommissionen har udpeget. Da ordningen for positionslofter har vist sig at være ugunstig for udviklingen af nye råvaremarkeder, bør nye råvaremarkeder udelukkes fra ordningen for positionslofter. Positionslofterne bør i stedet kun gælde for råvarederivater, der anses for at være væsentlige eller kritiske råvarederivater og deres EEOTC-kontrakter. Betydelige eller kritiske derivater er energiråvarederivater med åbne positioner på mindst 300 000 partier over en periode på et år. På grund af den kritiske betydning for borgerne vil landbrugsråvarer, hvis underliggende aktiv er til konsum, og deres EEOTC-kontrakter forblive under den nuværende ordning for positionslofter. ESMA bør få til opgave at udarbejde udkast til reguleringsmæssige standarder med henblik på at definere landbrugsråvarederivater omfattet af positionslofter og kritiske eller væsentlige derivater omfattet af positionslofter. For så vidt angår væsentlige og kritiske derivater bør ESMA tage hensyn de åbne positioner på 300 000 partier over en periode på et år, antallet af markedsdeltagere og den underliggende råvare. |
| --- | --- |

(11)

De kompetente myndigheder skal på nuværende tidspunkt fastsætte og anvende positionslofter for størrelsen af en nettoposition, som en person på et hvilket som helst tidspunkt kan have på alle tidspunkter i råvarederivater, der handles på markedspladser, og gennem økonomisk tilsvarende over-the-counter (EEAOTC)-kontrakter, som Kommissionen har udpeget. Da ordningen for positionslofter har vist sig at være ugunstig for udviklingen af nye råvaremarkeder, bør nye råvaremarkeder udelukkes fra ordningen for positionslofter. Positionslofterne bør i stedet kun gælde for råvarederivater, der anses for at være væsentlige eller kritiske råvarederivater og deres EEOTC-kontrakter. Betydelige eller kritiske derivater er energiråvarederivater med åbne positioner på mindst 300 000 partier over en periode på et år. På grund af den kritiske betydning for borgerne vil landbrugsråvarer, hvis underliggende aktiv er til konsum, og deres EEOTC-kontrakter forblive under den nuværende ordning for positionslofter. ESMA bør få til opgave at udarbejde udkast til reguleringsmæssige standarder med henblik på at definere landbrugsråvarederivater omfattet af positionslofter og kritiske eller væsentlige derivater omfattet af positionslofter. For så vidt angår væsentlige og kritiske derivater bør ESMA tage hensyn de åbne positioner på 300 000 partier over en periode på et år, antallet af markedsdeltagere og den underliggende råvare.

| (12) | Direktiv 2014/65/EU tillader ikke afdækningsundtagelser for nogen finansielle enheder. En række overvejende kommercielle koncerner, som etablerede en finansiel enhed til deres handelsformål, befandt sig i en situation, hvor deres finansielle enhed ikke kunne foretage al handel for koncernen, da den finansielle enhed ikke kunne være omfattet af afdækningsundtagelsen. Derfor bør der indføres en snævert defineret afdækningsundtagelse for finansielle modparter. Afdækningsundtagelsen bør kunne anvendes, hvis en person inden for en overvejende kommerciel koncern er blevet registreret som et investeringsselskab og handler på vegne af koncernen. For at begrænse denne afdækningsundtagelse til kun at omfatte de finansielle enheder, der handler for ikke-finansielle enheder i den overvejende kommercielle koncern, bør denne afdækningsundtagelse finde anvendelse på de positioner, der besiddes af den pågældende finansielle enhed, og som objektivt kan måles til at reducere risici, der er direkte knyttet til koncernens ikke-finansielle enheders kommercielle aktiviteter. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 2014/65/EU tillader ikke afdækningsundtagelser for nogen finansielle enheder. En række overvejende kommercielle koncerner, som etablerede en finansiel enhed til deres handelsformål, befandt sig i en situation, hvor deres finansielle enhed ikke kunne foretage al handel for koncernen, da den finansielle enhed ikke kunne være omfattet af afdækningsundtagelsen. Derfor bør der indføres en snævert defineret afdækningsundtagelse for finansielle modparter. Afdækningsundtagelsen bør kunne anvendes, hvis en person inden for en overvejende kommerciel koncern er blevet registreret som et investeringsselskab og handler på vegne af koncernen. For at begrænse denne afdækningsundtagelse til kun at omfatte de finansielle enheder, der handler for ikke-finansielle enheder i den overvejende kommercielle koncern, bør denne afdækningsundtagelse finde anvendelse på de positioner, der besiddes af den pågældende finansielle enhed, og som objektivt kan måles til at reducere risici, der er direkte knyttet til koncernens ikke-finansielle enheders kommercielle aktiviteter.

| (13) | Selv for likvide kontrakter agerer typisk kun et begrænset antal markedsdeltagere som prisstillere på råvaremarkederne. Når disse markedsdeltagere skal anvende positionslofter, kan de som prisstillere ikke være lige så effektive. Der bør derfor indføres en undtagelse vedrørende positionslofter for finansielle og ikke-finansielle modparter for positioner, der hidrører fra transaktioner, der er indgået for at opfylde obligatoriske likviditetskrav. |
| --- | --- |

(13)

Selv for likvide kontrakter agerer typisk kun et begrænset antal markedsdeltagere som prisstillere på råvaremarkederne. Når disse markedsdeltagere skal anvende positionslofter, kan de som prisstillere ikke være lige så effektive. Der bør derfor indføres en undtagelse vedrørende positionslofter for finansielle og ikke-finansielle modparter for positioner, der hidrører fra transaktioner, der er indgået for at opfylde obligatoriske likviditetskrav.

| (13a) | Ændringerne af ordningen for positionslofter er udformet med henblik på at støtte udviklingen af nye energikontrakter, navnlig på elmarkedet, og har ikke til formål at slække på ordningen for kontrakter om landbrugsråvarer. |
| --- | --- |

(13a)

Ændringerne af ordningen for positionslofter er udformet med henblik på at støtte udviklingen af nye energikontrakter, navnlig på elmarkedet, og har ikke til formål at slække på ordningen for kontrakter om landbrugsråvarer.

| (14) | Den nuværende ordning for positionslofter anerkender ikke securitiserede derivaters unikke karakteristika. Securitiserede derivater bør derfor udelukkes fra ordningen for positionslofter. |
| --- | --- |

(14)

Den nuværende ordning for positionslofter anerkender ikke securitiserede derivaters unikke karakteristika. Securitiserede derivater bør derfor udelukkes fra ordningen for positionslofter.

| (15) | Siden direktiv 2014/65/EU trådte i kraft, er ingen råvarederivatkontrakter blevet identificeret som samme kontrakt. På grund af begrebet »samme kontrakt« i nævnte direktiv er metoden til bestemmelse af de øvrige måneders lofter til skade for den markedsplads, der har det mindre likvide marked, når markedspladser konkurrerer om råvarederivater baseret på det samme underliggende råvare og har de samme karakteristika. Derfor bør henvisningen til »samme kontrakt« i direktiv 2014/65/EU udgå. De kompetente myndigheder bør være i stand til at nå til enighed om, at de råvarederivater, der handles på deres respektive markedspladser, er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, og i så fald kan referenceværdien for de øvrige måneders lofter på det mest likvide marked for det pågældende råvarederivat anvendes som referenceværdi for fastsættelse af positionsloftet for de øvrige måneder for de konkurrerende kontrakter, der handles på de mindre likvide markedspladser. |
| --- | --- |

(15)

Siden direktiv 2014/65/EU trådte i kraft, er ingen råvarederivatkontrakter blevet identificeret som samme kontrakt. På grund af begrebet »samme kontrakt« i nævnte direktiv er metoden til bestemmelse af de øvrige måneders lofter til skade for den markedsplads, der har det mindre likvide marked, når markedspladser konkurrerer om råvarederivater baseret på det samme underliggende råvare og har de samme karakteristika. Derfor bør henvisningen til »samme kontrakt« i direktiv 2014/65/EU udgå. De kompetente myndigheder bør være i stand til at nå til enighed om, at de råvarederivater, der handles på deres respektive markedspladser, er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, og i så fald kan referenceværdien for de øvrige måneders lofter på det mest likvide marked for det pågældende råvarederivat anvendes som referenceværdi for fastsættelse af positionsloftet for de øvrige måneder for de konkurrerende kontrakter, der handles på de mindre likvide markedspladser.

| (16) | Der findes betydelige forskelle i den måde, hvorpå positionerne forvaltes af markedspladser i Unionen. Derfor bør positionsforvaltningskontrollen blive styrket, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(16)

Der findes betydelige forskelle i den måde, hvorpå positionerne forvaltes af markedspladser i Unionen. Derfor bør positionsforvaltningskontrollen blive styrket, hvis det er nødvendigt.

| (17) | For at sikre en yderligere udvikling af EU's eurodenominerede råvaremarkeder bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår hvilke landbrugsråvarederivater der bør være omfattet af positionslofter, og hvilke kritiske eller væsentlige derivater bør være omfattet af positionslofter, for så vidt angår en procedure, ifølge hvilken personer kan anmode om en afdækningsundtagelse for positioner, der hidrører fra transaktioner, der er indgået for at opfylde obligatoriske likviditetskrav, for så vidt angår en procedure, ifølge hvilken finansielle enheder, der indgår i en overvejende kommerciel koncern, kan anmode om en afdækningsundtagelse for positioner, der besiddes af den pågældende finansielle enhed, og som objektivt kan måles til at reducere risici, der er direkte knyttet til koncernens ikke-finansielle enheders kommercielle aktiviteter, og for så vidt angår indholdet af positionsforvaltningskontrol. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (4). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(17)

For at sikre en yderligere udvikling af EU's eurodenominerede råvaremarkeder bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår hvilke landbrugsråvarederivater der bør være omfattet af positionslofter, og hvilke kritiske eller væsentlige derivater bør være omfattet af positionslofter, for så vidt angår en procedure, ifølge hvilken personer kan anmode om en afdækningsundtagelse for positioner, der hidrører fra transaktioner, der er indgået for at opfylde obligatoriske likviditetskrav, for så vidt angår en procedure, ifølge hvilken finansielle enheder, der indgår i en overvejende kommerciel koncern, kan anmode om en afdækningsundtagelse for positioner, der besiddes af den pågældende finansielle enhed, og som objektivt kan måles til at reducere risici, der er direkte knyttet til koncernens ikke-finansielle enheders kommercielle aktiviteter, og for så vidt angår indholdet af positionsforvaltningskontrol. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (4). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (18) | EU's emissionshandelssystem (ETS) er EU's flagskibspolitik for at opnå dekarbonisering af økonomien i overensstemmelse med Europas grønne pagt. Handel med emissionskvoter og derivater heraf er omfattet af direktiv 2014/65/EU og af forordning (EU) nr. 600/2014 og er et vigtigt element i Unionens CO2-marked. I betragtning af betydningen af ordentlige, velregulerede og tilsynsbelagte finansielle markeder, den væsentlige rolle, som ETS spiller med hensyn til at nå Unionens bæredygtighedsmål, og den rolle, som et velfungerende sekundært marked for emissionskvoter har med hensyn til at understøtte ETS's funktion, er det af afgørende betydning, at undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter er udformet på en sådan måde, at den bidrager til disse mål. Dette er især relevant, når handel med emissionskvoter finder sted på tredjelandes markedspladser. Med henblik at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle stabilitet, markedets integritet, investorbeskyttelsen og de lige konkurrencevilkår og sikre, at ETS fortsat fungerer på en gennemsigtig og robust måde for at sikre omkostningseffektive emissionsreduktioner, bør Kommissionen overvåge den videre udvikling af handelen med emissionskvoter og derivater deraf i Unionen og i tredjelande, vurdere virkningen af undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter for ETS og om nødvendigt foreslå en passende ændring med hensyn til anvendelsesområdet for og anvendelsen af undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter. |
| --- | --- |

(18)

EU's emissionshandelssystem (ETS) er EU's flagskibspolitik for at opnå dekarbonisering af økonomien i overensstemmelse med Europas grønne pagt. Handel med emissionskvoter og derivater heraf er omfattet af direktiv 2014/65/EU og af forordning (EU) nr. 600/2014 og er et vigtigt element i Unionens CO2-marked. I betragtning af betydningen af ordentlige, velregulerede og tilsynsbelagte finansielle markeder, den væsentlige rolle, som ETS spiller med hensyn til at nå Unionens bæredygtighedsmål, og den rolle, som et velfungerende sekundært marked for emissionskvoter har med hensyn til at understøtte ETS's funktion, er det af afgørende betydning, at undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter er udformet på en sådan måde, at den bidrager til disse mål. Dette er især relevant, når handel med emissionskvoter finder sted på tredjelandes markedspladser. Med henblik at sikre beskyttelsen af Unionens finansielle stabilitet, markedets integritet, investorbeskyttelsen og de lige konkurrencevilkår og sikre, at ETS fortsat fungerer på en gennemsigtig og robust måde for at sikre omkostningseffektive emissionsreduktioner, bør Kommissionen overvåge den videre udvikling af handelen med emissionskvoter og derivater deraf i Unionen og i tredjelande, vurdere virkningen af undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter for ETS og om nødvendigt foreslå en passende ændring med hensyn til anvendelsesområdet for og anvendelsen af undtagelsen vedrørende accessoriske aktiviteter.

| (19) | Direktiv 2014/65/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(19)

Direktiv 2014/65/EU bør derfor ændres.

| (20) | Denne ændring har til formål at supplere allerede eksisterende EU-lovgivning, og målene kan derfor bedre nås på EU-plan end gennem forskellige nationale initiativer. De finansielle markeder er i sagens natur grænseoverskridende og bliver det mere og mere. De finansielle markeder er i sagens natur grænseoverskridende og bliver det mere og mere. På grund af denne integration ville isolerede nationale tiltag være langt mindre effektive og føre til opsplitning af markederne, hvilket ville føre til regelarbitrage og konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

(20)

Denne ændring har til formål at supplere allerede eksisterende EU-lovgivning, og målene kan derfor bedre nås på EU-plan end gennem forskellige nationale initiativer. De finansielle markeder er i sagens natur grænseoverskridende og bliver det mere og mere. De finansielle markeder er i sagens natur grænseoverskridende og bliver det mere og mere. På grund af denne integration ville isolerede nationale tiltag være langt mindre effektive og føre til opsplitning af markederne, hvilket ville føre til regelarbitrage og konkurrenceforvridning.

| (20a) | Målene for dette direktiv, nemlig at forbedre allerede eksisterende EU-lovgivning for at sikre ensartede og passende krav, som finder anvendelse på investeringsselskaber i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(20a)

Målene for dette direktiv, nemlig at forbedre allerede eksisterende EU-lovgivning for at sikre ensartede og passende krav, som finder anvendelse på investeringsselskaber i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (21) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (5) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget. |
| --- | --- |

(21)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (5) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget.

| (21a) | Formålet med ændringerne bør være at indføre midlertidige undtagelser og fjerne åbenbart bureaukrati med henblik på at mindske den økonomiske krise; ændringerne bør derfor undgå at give anledning til mere komplekse lovgivningsmæssige spørgsmål, der kunne risikere at pålægge sektoren større byrder. Større ændringer af lovgivningen bør først reevalueres under den planlagte gennemgang af MiFID II
   — |
| --- | --- |

(21a)

Formålet med ændringerne bør være at indføre midlertidige undtagelser og fjerne åbenbart bureaukrati med henblik på at mindske den økonomiske krise; ændringerne bør derfor undgå at give anledning til mere komplekse lovgivningsmæssige spørgsmål, der kunne risikere at pålægge sektoren større byrder. Større ændringer af lovgivningen bør først reevalueres under den planlagte gennemgang af MiFID II
   —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv 2014/65/EU

I direktiv 2014/65/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 ændres således:






  a) | Stk. 1, litra j), affattes således:






  »j) | personer:






  i) | der handler for egen regning, herunder prisstillere, med råvarederivater eller emissionskvoter eller derivater heraf, bortset fra personer, der handler for egen regning ved udførelse af kundeordrer, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artikel 2 ændres således:

a)

Stk. 1, litra j), affattes således:

»j)

personer:

i)

der handler for egen regning, herunder prisstillere, med råvarederivater eller emissionskvoter eller derivater heraf, bortset fra personer, der handler for egen regning ved udførelse af kundeordrer, eller

| ii) | der yder investeringsservice, bortset fra handel for egen regning, inden for råvarederivater eller emissionskvoter eller derivater heraf til kunderne eller leverandørerne i deres hovederhverv, |
| --- | --- |

ii)

der yder investeringsservice, bortset fra handel for egen regning, inden for råvarederivater eller emissionskvoter eller derivater heraf til kunderne eller leverandørerne i deres hovederhverv,

dog under forudsætning af

| — | at aktiviteten for hvert af ovennævnte tilfælde både individuelt og samlet set er en accessorisk aktivitet i forhold til deres hovederhverv på koncernniveau |
| --- | --- |

—

at aktiviteten for hvert af ovennævnte tilfælde både individuelt og samlet set er en accessorisk aktivitet i forhold til deres hovederhverv på koncernniveau

| — | at disse personer er ikke en del af en koncern, hvis hovederhverv er ydelse af investeringsservice i henhold til dette direktiv, udførelse af enhver aktivitet, der er opført i bilag I til direktiv 2013/36/EU, eller at fungere som prisstiller for råvarederivater |
| --- | --- |

—

at disse personer er ikke en del af en koncern, hvis hovederhverv er ydelse af investeringsservice i henhold til dette direktiv, udførelse af enhver aktivitet, der er opført i bilag I til direktiv 2013/36/EU, eller at fungere som prisstiller for råvarederivater

| — | at disse personer ikke anvender en algoritmisk højfrekvenshandelsteknik, |
| --- | --- |

—

at disse personer ikke anvender en algoritmisk højfrekvenshandelsteknik,

| — | at disse personer på begæring aflægger beretning til den kompetente myndighed om de kriterier, de lægger til grund for at vurdere, at deres aktivitet som omhandlet i nr. i) og ii) er accessorisk i forhold til deres hovederhverv.« |
| --- | --- |

—

at disse personer på begæring aflægger beretning til den kompetente myndighed om de kriterier, de lægger til grund for at vurdere, at deres aktivitet som omhandlet i nr. i) og ii) er accessorisk i forhold til deres hovederhverv.«

| b) | Stk. 4 udgår. [Ændring 6] |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 udgår. [Ændring 6]

| ba) | Følgende stykke tilføjes:





  »4a)
     
  Som en undtagelse fra denne artikels stk. 4 kan medlemsstaterne vælge at anvende kvalitative kriterier i forbindelse med de undtagelser, der er angivet i stk. 1, litra j).




  ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at vejlede om de kvalitative kriterier, der kan anvendes til at vurdere, om de i denne artikels stk. 1, litra j), omhandlede undtagelser finder anvendelse.




  ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. april 2021.




  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.« |
| --- | --- |

ba)

Følgende stykke tilføjes:

»4a)
     
  Som en undtagelse fra denne artikels stk. 4 kan medlemsstaterne vælge at anvende kvalitative kriterier i forbindelse med de undtagelser, der er angivet i stk. 1, litra j).

ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at vejlede om de kvalitative kriterier, der kan anvendes til at vurdere, om de i denne artikels stk. 1, litra j), omhandlede undtagelser finder anvendelse.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. april 2021.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

| 2) | Artikel 4, stk. 1, ændres således:






  a) | Følgende indsættes som nr. 8a):






  »8a) | »skift af finansielle instrumenter«: salg af et finansielt instrument og køb af et andet finansielt instrument eller udøvelse af retten til at foretage ændringer af et eksisterende finansielt instrument«. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 1, ændres således:

a)

Følgende indsættes som nr. 8a):

»8a)

»skift af finansielle instrumenter«: salg af et finansielt instrument og køb af et andet finansielt instrument eller udøvelse af retten til at foretage ændringer af et eksisterende finansielt instrument«.

| b) | Følgende indsættes som nr. 50a):






  »50a) | »erhvervsobligationer med »make-whole«-klausul«: erhvervsobligationer med en klausul, der forpligter udstederen i tilfælde af førtidig tilbagebetaling til at tilbagebetale hovedstolen af obligationen og nettonutidsværdien af kuponerne, som investoren ville have modtaget, hvis obligationen ikke var blevet indfriet«. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende indsættes som nr. 50a):

»50a)

»erhvervsobligationer med »make-whole«-klausul«: erhvervsobligationer med en klausul, der forpligter udstederen i tilfælde af førtidig tilbagebetaling til at tilbagebetale hovedstolen af obligationen og nettonutidsværdien af kuponerne, som investoren ville have modtaget, hvis obligationen ikke var blevet indfriet«.

| c) | Følgende indsættes som nr. 62a):






  »62a) | »elektronisk format«: ethvert varigt medium, bortset fra papir«. |
| --- | --- | --- |

c)

Følgende indsættes som nr. 62a):

»62a)

»elektronisk format«: ethvert varigt medium, bortset fra papir«.

| 3) | I artikel 16, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:
  »De krav, der er fastsat i dette stykkes andet til femte afsnit, finder ikke anvendelse på erhvervsobligationer med »make-whole«-klausuler.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 16, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:

»De krav, der er fastsat i dette stykkes andet til femte afsnit, finder ikke anvendelse på erhvervsobligationer med »make-whole«-klausuler.«

| 4) | Artikel 24 ændres således:






  a) | I stk. 2 tilføjes følgende afsnit:
  »Dette stykke finder ikke anvendelse på erhvervsobligationer med »make-whole«-klausuler.« |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 24 ændres således:

a)

I stk. 2 tilføjes følgende afsnit:

»Dette stykke finder ikke anvendelse på erhvervsobligationer med »make-whole«-klausuler.«

| b) | I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:
  »Hvis aftalen om at købe eller sælge et finansielt instrument indgås ved hjælp af fjernkommunikation,
  som forhindrer den forudgående indgivelse af oplysningerne om omkostninger og gebyrer,
  kan investeringsselskabet indgive oplysningerne om omkostninger og gebyrer ▌uden unødig forsinkelse efter transaktionens gennemførelse, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:






  i) | investeringsselskabet har givet kunden mulighed for at udskyde gennemførelsen af transaktionen, indtil kunden har modtaget oplysningerne |
| --- | --- | --- |

b)

I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:

»Hvis aftalen om at købe eller sælge et finansielt instrument indgås ved hjælp af fjernkommunikation,
  som forhindrer den forudgående indgivelse af oplysningerne om omkostninger og gebyrer,
  kan investeringsselskabet indgive oplysningerne om omkostninger og gebyrer ▌uden unødig forsinkelse efter transaktionens gennemførelse, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:

som forhindrer den forudgående indgivelse af oplysningerne om omkostninger og gebyrer,

i)

investeringsselskabet har givet kunden mulighed for at udskyde gennemførelsen af transaktionen, indtil kunden har modtaget oplysningerne

| ii) | kunden har indvilliget i at modtage oplysningerne
  uden unødig forsinkelse
  efter gennemførelsen af transaktionen. |
| --- | --- |

ii)

kunden har indvilliget i at modtage oplysningerne
  uden unødig forsinkelse
  efter gennemførelsen af transaktionen.

uden unødig forsinkelse

Investeringsselskabet giver kunden mulighed for at modtage sådanne oplysninger over telefonen forud for transaktionens gennemførelse.«

Investeringsselskabet giver kunden mulighed for at modtage sådanne oplysninger over telefonen forud for transaktionens gennemførelse.«

| c) | Følgende indsættes som stk. 5a:

  »5a.   Investeringsselskaberne skal levere alle de oplysninger, der kræves i henhold til dette direktiv, til kunder eller potentielle kunder i elektronisk format, medmindre kunden eller den potentielle kunde er en detailkunde eller en potentiel detailkunde, som har anmodet om at modtage oplysningerne på papir, i hvilket tilfælde denne information skal gives på papir og gratis.
  Investeringsselskaberne skal oplyse detailkunder eller potentielle detailkunder om, at de har mulighed for at modtage oplysningerne på papir.
  Investeringsselskaberne skal oplyse eksisterende detailkunder, som plejede at modtage de oplysninger, der kræves i henhold til dette direktiv, om, at de vil modtage disse oplysninger i elektronisk format, mindst otte uger inden de sender disse oplysninger i elektronisk format. Investeringsselskaberne skal oplyse de eksisterende detailkunder om, at de kan vælge enten fortsat at modtage oplysninger på papir eller skifte til oplysninger i elektronisk format. Investeringsselskaberne skal også oplyse eksisterende detailkunder om, at der vil ske et automatisk skift til det elektroniske format, hvis de ikke anmoder om fortsat levering af oplysningerne på papir inden for denne periode på otte uger.
  Der er ikke pligt til at informere eksisterende detailkunder, som allerede modtager de oplysninger, der kræves i dette direktiv, i elektronisk format.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som stk. 5a:

»5a.   Investeringsselskaberne skal levere alle de oplysninger, der kræves i henhold til dette direktiv, til kunder eller potentielle kunder i elektronisk format, medmindre kunden eller den potentielle kunde er en detailkunde eller en potentiel detailkunde, som har anmodet om at modtage oplysningerne på papir, i hvilket tilfælde denne information skal gives på papir og gratis.

Investeringsselskaberne skal oplyse detailkunder eller potentielle detailkunder om, at de har mulighed for at modtage oplysningerne på papir.

Investeringsselskaberne skal oplyse eksisterende detailkunder, som plejede at modtage de oplysninger, der kræves i henhold til dette direktiv, om, at de vil modtage disse oplysninger i elektronisk format, mindst otte uger inden de sender disse oplysninger i elektronisk format. Investeringsselskaberne skal oplyse de eksisterende detailkunder om, at de kan vælge enten fortsat at modtage oplysninger på papir eller skifte til oplysninger i elektronisk format. Investeringsselskaberne skal også oplyse eksisterende detailkunder om, at der vil ske et automatisk skift til det elektroniske format, hvis de ikke anmoder om fortsat levering af oplysningerne på papir inden for denne periode på otte uger.
  Der er ikke pligt til at informere eksisterende detailkunder, som allerede modtager de oplysninger, der kræves i dette direktiv, i elektronisk format.«

| ca) | Følgende indsættes som stk. 9a:





  »9a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber kan betale samlet for levering af ordreudførelsestjenester og levering af investeringsanalyser, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:








  a) | der er, inden ordreudførelses- eller investeringsanalysetjenesterne er blevet leveret, indgået en aftale mellem investeringsselskabet og leverandøren af analyser, der påpeger, hvilken del af den fælles betaling der kan henføres til investeringsanalyser |
| --- | --- | --- |

ca)

Følgende indsættes som stk. 9a:

Følgende indsættes som stk. 9a:

»9a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber kan betale samlet for levering af ordreudførelsestjenester og levering af investeringsanalyser, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:

a)

der er, inden ordreudførelses- eller investeringsanalysetjenesterne er blevet leveret, indgået en aftale mellem investeringsselskabet og leverandøren af analyser, der påpeger, hvilken del af den fælles betaling der kan henføres til investeringsanalyser

| b) | investeringsselskabet underretter sine kunder om de samlede betalinger |
| --- | --- |

b)

investeringsselskabet underretter sine kunder om de samlede betalinger

| c) | de ordreudførelsestjenester, for hvilke den samlede betaling finder sted, leveres udelukkende i forbindelse med udstedere, der ikke har haft en markedskapitalisering på over 1 mia. EUR i de 36 måneder, der er gået forud for leveringen af investeringsanalyserne. |
| --- | --- |

c)

de ordreudførelsestjenester, for hvilke den samlede betaling finder sted, leveres udelukkende i forbindelse med udstedere, der ikke har haft en markedskapitalisering på over 1 mia. EUR i de 36 måneder, der er gået forud for leveringen af investeringsanalyserne.

I denne artikels forstand dækker investeringsanalyser analysemateriale eller -tjenester, der vedrører et eller flere finansielle instrumenter eller andre aktiver eller udstedere eller potentielle udstedere af finansielle instrumenter, eller analysemateriale eller -tjenester, der er tæt knyttet til en bestemt branche eller et bestemt marked, idet de informerer om finansielle instrumenter, aktiver eller udstedere inden for den pågældende sektor eller det pågældende marked.

Investeringsanalyser omfatter også materiale eller tjenester, som eksplicit eller implicit giver anbefalinger eller forslag til en investeringsstrategi og giver en begrundet udtalelse om den aktuelle eller fremtidige værdi af eller pris på finansielle instrumenter eller aktiver eller på anden måde indeholder analyser og genuin viden og konklusioner baseret på nye eller eksisterende oplysninger, der kan bruges som grundlag for en investeringsstrategi og være relevante og i stand til at indebære en merværdi for investeringsselskabets beslutninger på vegne af kunder, der skal betale for analyserne.«

| 5) | I artikel 25, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:
  »Når investeringsselskaber yder investeringsrådgivning eller porteføljepleje, der omfatter skift af finansielle instrumenter, skal de analysere omkostninger og fordele ved skiftet af finansielle instrumenter
  . Når investeringsselskaber yder investeringsrådgivning, skal de
  oplyse kunden om, hvorvidt fordelene ved et sådant skift af finansielle instrumenter er større end omkostningerne ved et sådant skift.« |
| --- | --- |

5)

I artikel 25, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Når investeringsselskaber yder investeringsrådgivning eller porteføljepleje, der omfatter skift af finansielle instrumenter, skal de analysere omkostninger og fordele ved skiftet af finansielle instrumenter
  . Når investeringsselskaber yder investeringsrådgivning, skal de
  oplyse kunden om, hvorvidt fordelene ved et sådant skift af finansielle instrumenter er større end omkostningerne ved et sådant skift.«

. Når investeringsselskaber yder investeringsrådgivning, skal de

| 5a) | I artikel 25, stk. 6, tilføjes følgende afsnit:




  »Dette stykke finder ikke anvendelse på forpligtelser vedrørende rapporteringstærskler for tab som fastsat i artikel 25a i dette direktiv.« |
| --- | --- |

5a)

5a)

I artikel 25, stk. 6, tilføjes følgende afsnit:

I artikel 25, stk. 6, tilføjes følgende afsnit:

»Dette stykke finder ikke anvendelse på forpligtelser vedrørende rapporteringstærskler for tab som fastsat i artikel 25a i dette direktiv.«

»Dette stykke finder ikke anvendelse på forpligtelser vedrørende rapporteringstærskler for tab som fastsat i artikel 25a i dette direktiv.«

| 5b) | Artikel 25, stk. 8, indledning, affattes således:



  »8.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 89 med henblik på at sikre, at investeringsselskaberne overholder principperne i nærværende artikels stk. 2-6, når de leverer investeringsservice eller accessoriske tjenesteydelser til deres kunder, herunder de oplysninger, der skal indhentes i forbindelse med vurderingen af tjenesteydelsernes og de finansielle instrumenters egnethed eller hensigtsmæssighed for deres kunder, kriterierne for vurdering af ikkekomplekse finansielle instrumenter i forbindelse med nærværende artikels stk. 4, litra a), nr. vi), indholdet af og formatet for lister og aftaler vedrørende leveringen af tjenesteydelser til kunder og aflæggelsen af periodiske rapporter om de leverede tjenesteydelser til kunder
  , men uden at det omfatter forpligtelser relateret til rapporteringstærskler for tab fastsat i artikel 25a
  . De delegerede retsakter skal tage hensyn til:« |
| --- | --- |

5b)

5b)

Artikel 25, stk. 8, indledning, affattes således:

Artikel 25, stk. 8, indledning, affattes således:

»8.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 89 med henblik på at sikre, at investeringsselskaberne overholder principperne i nærværende artikels stk. 2-6, når de leverer investeringsservice eller accessoriske tjenesteydelser til deres kunder, herunder de oplysninger, der skal indhentes i forbindelse med vurderingen af tjenesteydelsernes og de finansielle instrumenters egnethed eller hensigtsmæssighed for deres kunder, kriterierne for vurdering af ikkekomplekse finansielle instrumenter i forbindelse med nærværende artikels stk. 4, litra a), nr. vi), indholdet af og formatet for lister og aftaler vedrørende leveringen af tjenesteydelser til kunder og aflæggelsen af periodiske rapporter om de leverede tjenesteydelser til kunder
  , men uden at det omfatter forpligtelser relateret til rapporteringstærskler for tab fastsat i artikel 25a
  . De delegerede retsakter skal tage hensyn til:«

| 5c) | Følgende indsættes som artikel 25a:





  »Artikel 25a




  Rapporteringstærskler for tab



  1.   
  Investeringsselskaber, der yder porteføljepleje, skal give kunden meddelelse, når den samlede værdi af porteføljen, som værdiansat ved begyndelsen af hver rapporteringsperiode, falder med 10 %, og derefter ved hvert fald med 10 %, senest ved slutningen af den hverdag, hvor denne grænse overskrides, eller slutningen af den næste hverdag i tilfælde, hvor grænsen ikke overskrides på en hverdag.




  2.   
  Investeringsselskaber, der har en detailkundekonto, som omfatter positioner i gearede finansielle instrumenter eller transaktioner vedrørende eventualforpligtelser, skal give kunden meddelelse, når den oprindelige værdi af ethvert instrument falder med 10 % og derefter ved hvert fald med 10 %. Rapportering i henhold til dette stykke bør ske for hvert enkelt instrument, medmindre andet aftales med kunden, og skal finde sted senest ved slutningen af den hverdag, hvor grænsen overskrides, eller slutningen af den næste hverdag i tilfælde, hvor grænsen ikke overskrides på en hverdag.« |
| --- | --- |

5c)

5c)

Følgende indsættes som artikel 25a:

Følgende indsættes som artikel 25a:

»Artikel 25a

Rapporteringstærskler for tab

1.   
  Investeringsselskaber, der yder porteføljepleje, skal give kunden meddelelse, når den samlede værdi af porteføljen, som værdiansat ved begyndelsen af hver rapporteringsperiode, falder med 10 %, og derefter ved hvert fald med 10 %, senest ved slutningen af den hverdag, hvor denne grænse overskrides, eller slutningen af den næste hverdag i tilfælde, hvor grænsen ikke overskrides på en hverdag.

2.   
  Investeringsselskaber, der har en detailkundekonto, som omfatter positioner i gearede finansielle instrumenter eller transaktioner vedrørende eventualforpligtelser, skal give kunden meddelelse, når den oprindelige værdi af ethvert instrument falder med 10 % og derefter ved hvert fald med 10 %. Rapportering i henhold til dette stykke bør ske for hvert enkelt instrument, medmindre andet aftales med kunden, og skal finde sted senest ved slutningen af den hverdag, hvor grænsen overskrides, eller slutningen af den næste hverdag i tilfælde, hvor grænsen ikke overskrides på en hverdag.«

| 6) | I artikel 27, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:
  »Rapporteringskravene i dette stykke finder dog først anvendelse fra den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 2 år];
  Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af tilstrækkeligheden af rapporteringskravene i dette stykke og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 1 år].« |
| --- | --- |

6)

I artikel 27, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:

»Rapporteringskravene i dette stykke finder dog først anvendelse fra den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 2 år];
  Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af tilstrækkeligheden af rapporteringskravene i dette stykke og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 1 år].«

Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af tilstrækkeligheden af rapporteringskravene i dette stykke og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 1 år].«

| 6a) | I artikel 27, stk. 6, tilføjes følgende afsnit:




  »Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af tilstrækkeligheden af rapporteringskravene i dette stykke og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 1 år].« |
| --- | --- |

6a)

6a)

I artikel 27, stk. 6, tilføjes følgende afsnit:

I artikel 27, stk. 6, tilføjes følgende afsnit:

»Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af tilstrækkeligheden af rapporteringskravene i dette stykke og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 1 år].«

»Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af tilstrækkeligheden af rapporteringskravene i dette stykke og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den [datoen for dette ændringsdirektivs ikrafttræden + 1 år].«

| 7) | Følgende indsættes som artikel 29a:

  »Artikel 29a
  Tjenesteydelser, der leveres til professionelle kunder

  1)   Kravene i artikel 24, stk. 4, litra c), finder ikke anvendelse på andre tjenesteydelser, der leveres til professionelle kunder, end investeringsrådgivning og porteføljepleje.
  Kravene fastsat i artikel 24, stk. 4, litra c), finder heller ikke anvendelse på godkendte modparter.




  2)   Kravene i artikel 25, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 25, stk. 6, finder ikke anvendelse på tjenesteydelser, der leveres til professionelle kunder, medmindre disse kunder skriftligt meddeler investeringsselskabet, at de ønsker at benytte sig af de rettigheder, der er fastsat i nævnte bestemmelser.


  3)   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaberne fører et register over de i stk. 2 omhandlede skriftlige anmodninger.« |
| --- | --- |

7)

Følgende indsættes som artikel 29a:

»Artikel 29a

Tjenesteydelser, der leveres til professionelle kunder

1)   Kravene i artikel 24, stk. 4, litra c), finder ikke anvendelse på andre tjenesteydelser, der leveres til professionelle kunder, end investeringsrådgivning og porteføljepleje.
  Kravene fastsat i artikel 24, stk. 4, litra c), finder heller ikke anvendelse på godkendte modparter.

2)   Kravene i artikel 25, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 25, stk. 6, finder ikke anvendelse på tjenesteydelser, der leveres til professionelle kunder, medmindre disse kunder skriftligt meddeler investeringsselskabet, at de ønsker at benytte sig af de rettigheder, der er fastsat i nævnte bestemmelser.

3)   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaberne fører et register over de i stk. 2 omhandlede skriftlige anmodninger.«

| 8) | Artikel 30, stk. 1, affattes således:

  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber, der har tilladelse til at udføre ordrer for kunders regning, handle for egen regning eller modtage og formidle ordrer, har mulighed for at tilvejebringe eller indgå i transaktioner med godkendte modparter uden at være forpligtet til at efterkomme artikel 24, bortset fra stk. 5a, artikel 25, artikel 27 og artikel 28, stk. 1, i forbindelse med sådanne transaktioner eller med en accessorisk tjenesteydelse, der er direkte knyttet til sådanne transaktioner.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 30, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber, der har tilladelse til at udføre ordrer for kunders regning, handle for egen regning eller modtage og formidle ordrer, har mulighed for at tilvejebringe eller indgå i transaktioner med godkendte modparter uden at være forpligtet til at efterkomme artikel 24, bortset fra stk. 5a, artikel 25, artikel 27 og artikel 28, stk. 1, i forbindelse med sådanne transaktioner eller med en accessorisk tjenesteydelse, der er direkte knyttet til sådanne transaktioner.«

| 9) | Artikel 57 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder i overensstemmelse med den beregningsmetode, der er fastsat af ESMA i reguleringsmæssige tekniske standarder vedtaget i overensstemmelse med stk. 3, fastsætter og anvender positionslofter for, hvor stor en nettoposition en person på et hvilket som helst tidspunkt kan have i landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der handles på markedspladser og gennem økonomisk tilsvarende OTC-kontrakter. Lofterne fastsættes på basis af alle de positioner, en person besidder, og dem, der besiddes på vedkommendes vegne på samlet koncernniveau, med henblik på:






  a) | at forhindre markedsmisbrug |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artikel 57 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder i overensstemmelse med den beregningsmetode, der er fastsat af ESMA i reguleringsmæssige tekniske standarder vedtaget i overensstemmelse med stk. 3, fastsætter og anvender positionslofter for, hvor stor en nettoposition en person på et hvilket som helst tidspunkt kan have i landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der handles på markedspladser og gennem økonomisk tilsvarende OTC-kontrakter. Lofterne fastsættes på basis af alle de positioner, en person besidder, og dem, der besiddes på vedkommendes vegne på samlet koncernniveau, med henblik på:

a)

at forhindre markedsmisbrug

| b) | at støtte korrekte prisdannelses- og afviklingsbetingelser, herunder at forhindre markedsforvridende positioner og navnlig sikre konvergens mellem derivaters priser i leveringsmåneden og spotpriserne på den underliggende råvare med forbehold af prisfastsættelsen på markedet for den underliggende råvare. |
| --- | --- |

b)

at støtte korrekte prisdannelses- og afviklingsbetingelser, herunder at forhindre markedsforvridende positioner og navnlig sikre konvergens mellem derivaters priser i leveringsmåneden og spotpriserne på den underliggende råvare med forbehold af prisfastsættelsen på markedet for den underliggende råvare.

Positionslofter finder ikke anvendelse på:

| a) | positioner, der besiddes af eller på vegne af en ikke-finansiel enhed, og som objektivt kan måles til at reducere risici direkte knyttet til den pågældende ikke-finansielle enheds forretningsmæssige aktivitet |
| --- | --- |

a)

positioner, der besiddes af eller på vegne af en ikke-finansiel enhed, og som objektivt kan måles til at reducere risici direkte knyttet til den pågældende ikke-finansielle enheds forretningsmæssige aktivitet

| b) | positioner, der besiddes af eller på vegne af en finansiel enhed, der indgår i en ikke-finansiel koncern og handler på vegne af denne ikke-finansielle koncern, og som objektivt kan måles til at reducere risici direkte knyttet til den pågældende ikke-finansielle koncerns forretningsmæssige aktivitet |
| --- | --- |

b)

positioner, der besiddes af eller på vegne af en finansiel enhed, der indgår i en ikke-finansiel koncern og handler på vegne af denne ikke-finansielle koncern, og som objektivt kan måles til at reducere risici direkte knyttet til den pågældende ikke-finansielle koncerns forretningsmæssige aktivitet

| c) | positioner, der besiddes af finansielle og ikke-finansielle modparter med hensyn til positioner, og som objektivt kan måles til at hidrøre fra transaktioner, der er indgået for at opfylde forpligtelser til at tilføre en markedsplads likviditet, jf. artikel 2, stk. 4, fjerde afsnit, litra c) |
| --- | --- |

c)

positioner, der besiddes af finansielle og ikke-finansielle modparter med hensyn til positioner, og som objektivt kan måles til at hidrøre fra transaktioner, der er indgået for at opfylde forpligtelser til at tilføre en markedsplads likviditet, jf. artikel 2, stk. 4, fjerde afsnit, litra c)

| d) | værdipapirer som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 44), litra c), der vedrører en råvare eller et underliggende aktiv som omhandlet i bilag I, afsnit C, nr. 10). |
| --- | --- |

d)

værdipapirer som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 44), litra c), der vedrører en råvare eller et underliggende aktiv som omhandlet i bilag I, afsnit C, nr. 10).

ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til fastlæggelse af en procedure for finansielle enheder, der indgår i en overvejende kommerciel koncern, og som kan anmode om en afdækningsundtagelse for positioner, der besiddes af den pågældende finansielle enhed, og som objektivt kan måles til at reducere risici, der er direkte knyttet til koncernens ikke-finansielle enheders kommercielle aktiviteter. ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til fastlæggelse af en procedure, der fastsætter, hvordan personer kan ansøge om en afdækningsundtagelse for positioner, som hidrører fra transaktioner, der er indgået for at opfylde forpligtelser til at tilføre en markedsplads likviditet.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [9 måneder efter dette direktivs ikrafttræden].

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

| b) | Stk. 3 og 4 affattes således:

  »3.   ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til angivelse af de landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der er omhandlet i stk. 1, og til fastlæggelse af den beregningsmetode, som kompetente myndigheder skal anvende, når de fastslår positionslofter for spotmåneden og for andre måneder for fysisk afviklede og kontant afviklede råvarederivater baseret på det pågældende derivats karakteristika.
  Ved angivelsen af kritiske eller væsentlige råvarederivater, tager ESMA følgende faktorer i betragtning:






  a) | størrelsen af åbne positioner på 300 000 partier i gennemsnit over 1 år |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 3 og 4 affattes således:

»3.   ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til angivelse af de landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der er omhandlet i stk. 1, og til fastlæggelse af den beregningsmetode, som kompetente myndigheder skal anvende, når de fastslår positionslofter for spotmåneden og for andre måneder for fysisk afviklede og kontant afviklede råvarederivater baseret på det pågældende derivats karakteristika.

Ved angivelsen af kritiske eller væsentlige råvarederivater, tager ESMA følgende faktorer i betragtning:

a)

størrelsen af åbne positioner på 300 000 partier i gennemsnit over 1 år

| b) | markedsdeltagernes antal |
| --- | --- |

b)

markedsdeltagernes antal

| c) | den råvare, der ligger til grund for det pågældende derivat. |
| --- | --- |

c)

den råvare, der ligger til grund for det pågældende derivat.

Ved fastlæggelsen af den i første afsnit omhandlede beregningsmetode tager ESMA følgende faktorer i betragtning:

| a) | det disponible udbud af den underliggende råvare |
| --- | --- |

a)

det disponible udbud af den underliggende råvare

| b) | det samlede antal åbne positioner i det pågældende derivat og i andre finansielle instrumenter med samme underliggende råvare |
| --- | --- |

b)

det samlede antal åbne positioner i det pågældende derivat og i andre finansielle instrumenter med samme underliggende råvare

| c) | markedsdeltagernes antal og størrelse |
| --- | --- |

c)

markedsdeltagernes antal og størrelse

| d) | de underliggende råvaremarkedskarakteristika, herunder produktionsmønstre, forbrug og transport til markedet |
| --- | --- |

d)

de underliggende råvaremarkedskarakteristika, herunder produktionsmønstre, forbrug og transport til markedet

| e) | udviklingen af nye derivater |
| --- | --- |

e)

udviklingen af nye derivater

| f) | erfaringer fra investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en markedsplads, og andre jurisdiktioner med hensyn til positionslofterne. |
| --- | --- |

f)

erfaringer fra investeringsselskaber eller markedsoperatører, der driver en markedsplads, og andre jurisdiktioner med hensyn til positionslofterne.

ESMA forelægger det i første afsnit omhandlede udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [9 måneder efter dette direktivs ikrafttræden].

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.

4.   En kompetent myndighed fastsætter positionslofter for kritiske eller væsentlige kontrakter i råvarederivater, der handles på markedspladser som angivet i de reguleringsmæssige tekniske standarder, som ESMA har vedtaget i overensstemmelse med stk. 3, og landbrugsråvarederivater baseret på den beregningsmetode, der er fastlagt i reguleringsmæssige tekniske standarder vedtaget af ESMA i overensstemmelse med samme stk. 3. Dette positionsloft skal omfatte økonomisk tilsvarende OTC-kontrakter.

En kompetent myndighed reviderer positionslofterne, når der er en betydelig forandring på markedet, herunder en betydelig forandring i disponibelt udbud eller åbne positioner, baseret på dens bestemmelse af disponibelt udbud og åbne positioner, og ændrer positionslofterne i overensstemmelse med den beregningsmetode, der er udviklet af ESMA.«

| c) | Stk. 6, 7 og 8 affattes således:

  »6.   Hvis landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, i væsentligt omfang handles på markedspladser i mere end én jurisdiktion, fastsætter den kompetente myndighed for den markedsplads, hvor handelen har det største omfang (»den centrale kompetente myndighed«) det fælles positionsloft, der skal anvendes på al handel med det pågældende derivat. Den centrale kompetente myndighed rådfører sig med de kompetente myndigheder for andre markedspladser, hvor dette derivat handles i betydeligt omfang, om det fælles positionsloft, der skal anvendes, og om eventuelle revisioner af dette fælles positionsloft. Kompetente myndigheder, der ikke er enige i den centrale kompetente myndigheds fastsættelse af et fælles positionsloft, fremsætter skriftligt de fuldstændige og detaljerede årsager til, at de mener, at de i stk. 1 fastsatte krav ikke er overholdt. ESMA afgør eventuelle tvister som følge af uenighed mellem kompetente myndigheder.
  De kompetente myndigheder for de markedspladser, hvor landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, handles, og de kompetente myndigheder for indehaverne af positioner inden for de pågældende derivater skal oprette samarbejdsordninger, herunder indbyrdes udveksling af relevante oplysninger, med henblik på at muliggøre kontrol med og håndhævelse af det fælles positionsloft.


  7.   ESMA kontrollerer mindst én gang om året den måde, de kompetente myndigheder har gennemført de positionslofter, der er fastsat i overensstemmelse med den beregningsmetode, ESMA har fastsat i henhold til stk. 3. I den forbindelse sikrer ESMA, at et fælles positionsloft anvendes effektivt på landbrugsråvarederivaterne og de kritiske eller væsentlige kontrakter, der er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, uanset hvor de handles, jf. stk. 6.


  8.   Medlemsstaterne sikrer, at et investeringsselskab eller en markedsoperatør, der driver en markedsplads, som handler med råvarederivater, foretager positionsforvaltningskontrol, herunder beføjelse for markedspladsen til:






  a) | at overvåge personernes åbne positioner |
| --- | --- | --- |

c)

Stk. 6, 7 og 8 affattes således:

»6.   Hvis landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, i væsentligt omfang handles på markedspladser i mere end én jurisdiktion, fastsætter den kompetente myndighed for den markedsplads, hvor handelen har det største omfang (»den centrale kompetente myndighed«) det fælles positionsloft, der skal anvendes på al handel med det pågældende derivat. Den centrale kompetente myndighed rådfører sig med de kompetente myndigheder for andre markedspladser, hvor dette derivat handles i betydeligt omfang, om det fælles positionsloft, der skal anvendes, og om eventuelle revisioner af dette fælles positionsloft. Kompetente myndigheder, der ikke er enige i den centrale kompetente myndigheds fastsættelse af et fælles positionsloft, fremsætter skriftligt de fuldstændige og detaljerede årsager til, at de mener, at de i stk. 1 fastsatte krav ikke er overholdt. ESMA afgør eventuelle tvister som følge af uenighed mellem kompetente myndigheder.

De kompetente myndigheder for de markedspladser, hvor landbrugsråvarederivater og kritiske eller væsentlige råvarederivater, der er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, handles, og de kompetente myndigheder for indehaverne af positioner inden for de pågældende derivater skal oprette samarbejdsordninger, herunder indbyrdes udveksling af relevante oplysninger, med henblik på at muliggøre kontrol med og håndhævelse af det fælles positionsloft.

7.   ESMA kontrollerer mindst én gang om året den måde, de kompetente myndigheder har gennemført de positionslofter, der er fastsat i overensstemmelse med den beregningsmetode, ESMA har fastsat i henhold til stk. 3. I den forbindelse sikrer ESMA, at et fælles positionsloft anvendes effektivt på landbrugsråvarederivaterne og de kritiske eller væsentlige kontrakter, der er baseret på samme underliggende råvare og har samme karakteristika, uanset hvor de handles, jf. stk. 6.

8.   Medlemsstaterne sikrer, at et investeringsselskab eller en markedsoperatør, der driver en markedsplads, som handler med råvarederivater, foretager positionsforvaltningskontrol, herunder beføjelse for markedspladsen til:

a)

at overvåge personernes åbne positioner

| b) | at indhente oplysninger, herunder al relevant dokumentation, fra personer om størrelsen af og formålet med en indgået position eller eksponering og oplysninger om de egentlige eller underliggende ejere, eventuelle tilknyttede aftalte ordninger og eventuelle aktiver eller passiver i det underliggende marked, herunder, hvis det er relevant, positioner, der besiddes i tilknyttede kontrakter på andre markedspladser og OTC via medlemmer og deltagere |
| --- | --- |

b)

at indhente oplysninger, herunder al relevant dokumentation, fra personer om størrelsen af og formålet med en indgået position eller eksponering og oplysninger om de egentlige eller underliggende ejere, eventuelle tilknyttede aftalte ordninger og eventuelle aktiver eller passiver i det underliggende marked, herunder, hvis det er relevant, positioner, der besiddes i tilknyttede kontrakter på andre markedspladser og OTC via medlemmer og deltagere

| c) | at kræve, at en person, midlertidigt eller permanent bringer en position til ophør eller reducerer den, og træffe ensidige foranstaltninger til at sikre, at positionen bringes til ophør eller reduceres, såfremt personen ikke følger pålægget, og og |
| --- | --- |

c)

at kræve, at en person, midlertidigt eller permanent bringer en position til ophør eller reducerer den, og træffe ensidige foranstaltninger til at sikre, at positionen bringes til ophør eller reduceres, såfremt personen ikke følger pålægget, og og

| d) | at kræve, at en person midlertidigt fører likviditet tilbage på markedet til en aftalt pris og i en aftalt mængde med det udtrykkelige formål at afbøde virkningen af en stor og dominerende position. |
| --- | --- |

d)

at kræve, at en person midlertidigt fører likviditet tilbage på markedet til en aftalt pris og i en aftalt mængde med det udtrykkelige formål at afbøde virkningen af en stor og dominerende position.

ESMA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere indholdet af positionsforvaltningskontrol, hvorved de pågældende markedspladsers karakteristika tages i betragtning.

ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den [9 måneder efter dette direktivs ikrafttræden].

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.«

| 10) | Artikel 58, stk. 2, affattes således:

  »2.   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber, der handler med råvarederivater eller emissionskvoter eller derivater deraf uden for en markedsplads, som minimum på daglig basis forsyner den centrale kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 57, stk. 6, med en fuldstændig oversigt over deres positioner inden for råvarederivater, emissionskvoter eller derivater heraf, der handles på en markedsplads, og økonomisk tilsvarende OTC-kontrakter samt deres kunders positioner og disses kunders positioner, indtil slutkunden er nået, i overensstemmelse med artikel 26 i forordning (EU) nr. 600/2014 samt i relevant omfang artikel 8 i forordning (EU) nr. 1227/2011.« |
| --- | --- |

10)

Artikel 58, stk. 2, affattes således:

»2.   Medlemsstaterne sikrer, at investeringsselskaber, der handler med råvarederivater eller emissionskvoter eller derivater deraf uden for en markedsplads, som minimum på daglig basis forsyner den centrale kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 57, stk. 6, med en fuldstændig oversigt over deres positioner inden for råvarederivater, emissionskvoter eller derivater heraf, der handles på en markedsplads, og økonomisk tilsvarende OTC-kontrakter samt deres kunders positioner og disses kunders positioner, indtil slutkunden er nået, i overensstemmelse med artikel 26 i forordning (EU) nr. 600/2014 samt i relevant omfang artikel 8 i forordning (EU) nr. 1227/2011.«

| 11) | I artikel 90 indsættes følgende som stk. 1a:

  »1a.   Inden den 31. december 2021 gennemgår Kommissionen virkningen af den undtagelse, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra j), for så vidt angår emissionskvoter eller derivater heraf, og lader, hvis det er relevant, denne gennemgang være ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne undtagelse. I den forbindelse vurderer Kommissionen handelen med EU-emissionskvoter og derivater heraf i EU og i tredjelande, virkningen af undtagelsen i artikel 2, stk. 1, litra j), for investorbeskyttelse, integriteten og gennemsigtigheden af markederne for emissionskvoter og derivater heraf, og hvorvidt der bør vedtages foranstaltninger i forbindelse med handel, der foregår på tredjelandes markedspladser.« |
| --- | --- |

11)

I artikel 90 indsættes følgende som stk. 1a:

»1a.   Inden den 31. december 2021 gennemgår Kommissionen virkningen af den undtagelse, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra j), for så vidt angår emissionskvoter eller derivater heraf, og lader, hvis det er relevant, denne gennemgang være ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne undtagelse. I den forbindelse vurderer Kommissionen handelen med EU-emissionskvoter og derivater heraf i EU og i tredjelande, virkningen af undtagelsen i artikel 2, stk. 1, litra j), for investorbeskyttelse, integriteten og gennemsigtigheden af markederne for emissionskvoter og derivater heraf, og hvorvidt der bør vedtages foranstaltninger i forbindelse med handel, der foregår på tredjelandes markedspladser.«

Artikel 1a

Ændringer af direktiv (EU) 2019/878

I artikel 2, stk. 1, i direktiv (EU) 2019/878 foretages følgende ændringer:

| 1) | Første afsnit affattes således:




  »Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 28. december 2020:








  i) | de nødvendige foranstaltninger for at overholde bestemmelserne i dette direktiv, for så vidt de vedrører kreditinstitutter |
| --- | --- | --- |

1)

Første afsnit affattes således:

»Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 28. december 2020:

i)

de nødvendige foranstaltninger for at overholde bestemmelserne i dette direktiv, for så vidt de vedrører kreditinstitutter

| ii) | de nødvendige foranstaltninger for at overholde dette direktivs artikel 1, stk. 1 og 9, med hensyn til artikel 2, stk. 5 og 6, og artikel 21b i direktiv 2013/36/EU, for så vidt de vedrører kreditinstitutter og investeringsselskaber.« |
| --- | --- |

ii)

de nødvendige foranstaltninger for at overholde dette direktivs artikel 1, stk. 1 og 9, med hensyn til artikel 2, stk. 5 og 6, og artikel 21b i direktiv 2013/36/EU, for så vidt de vedrører kreditinstitutter og investeringsselskaber.«

| 2) | Efter første afsnit indsættes:




  »De underretter straks Kommissionen herom.« |
| --- | --- |

2)

Efter første afsnit indsættes:

»De underretter straks Kommissionen herom.«

Artikel 1b

Ændringer af direktiv 2013/36/EU

Artikel 94, stk. 2, tredje, fjerde og femte afsnit, affattes således:

»Med henblik på at identificere personale, hvis erhvervsaktiviteter har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil som omhandlet i artikel 92, stk. 2, undtagen personale i investeringsselskaber som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, udarbejder EBA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som fastlægger kriterierne for at definere følgende:

| a) | ledelsesmæssigt ansvar og kontrolfunktioner |
| --- | --- |

a)

ledelsesmæssigt ansvar og kontrolfunktioner

| b) | væsentlig forretningsenhed og væsentlig indflydelse på den relevante forretningsenheds risikoprofil og |
| --- | --- |

b)

væsentlig forretningsenhed og væsentlig indflydelse på den relevante forretningsenheds risikoprofil og

| c) | andre kategorier af medarbejdere, som ikke udtrykkeligt er omhandlet i artikel 92, stk. 2, hvis erhvervsaktiviteter har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som fra de medarbejderkategorier, der er omhandlet deri. |
| --- | --- |

c)

andre kategorier af medarbejdere, som ikke udtrykkeligt er omhandlet i artikel 92, stk. 2, hvis erhvervsaktiviteter har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som fra de medarbejderkategorier, der er omhandlet deri.

EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. december 2019.

Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere dette direktiv ved at vedtage de i dette stykke omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010. Hvad angår reguleringsmæssige tekniske standarder for investeringsselskaber som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, finder de beføjelser, som er fastlagt i artikel 94, stk. 2, i dette direktiv som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843, fortsat anvendelse indtil den 26. juni 2021.«

Artikel 2

Gennemførelse

1)   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den ... [9 måneder efter direktivets ikrafttrædelsesdato] de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

Medlemsstaterne anvender disse love og bestemmelser fra den [12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden].

2)   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 2a

Revisionsklausul

Senest den 31. juli 2021 efter høring af ESMA og på grundlag af resultatet af en offentlig høring, der skal gennemføres af Kommissionen med en tilstrækkelig tidsramme, forelægger Kommissionen et forslag til revision af direktiv 2014/65/EU og forordning (EU) nr. 600/2014. Denne revision skal være omfattende og tage højde for spørgsmål som dem, der er relateret til markedsstruktur, data, handel og efterhandel, analyseregler, regler for betaling af tilskyndelser til rådgivere, rådgivernes faglige kvalifikationsniveau i Europa, kundekategorisering og brexit.

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0208/2020).

1

(*1)  Ændring: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  COM(2020)0456 final af 27.5.2020.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349).

3

(4)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

4

(5)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

5

---

Fredag, den 26. november 2020

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/184 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/184

---

P9_TA(2020)0324

Anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter (COM(2020)0375 — C9-0274/2020 — 2020/0176(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 425/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0375), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0375),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0274/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0274/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0216/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0176

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om anvendelse af Unionens toldkontingenter og andre importkontingenter

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2020/2170.)

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/185 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/185

---

P9_TA(2020)0333

Afskaffelse af told på visse varer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om afskaffelse af told på visse varer (COM(2020)0496 — C9-0284/2020 — 2020/0253(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 425/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0496), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0496),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0284/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0284/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0217/2020),

| 1. | vedtager sin holdning ved førstebehandling, hvormed Kommissionens forslag overtages; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0253

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om afskaffelse af told på visse varer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2020/2131.)

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/186 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/186

---

P9_TA(2020)0334

Generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 ved udstedelse af en generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (COM(2020)0692 — C9-0345/2020 — 2020/0313(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 425/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0692), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0692),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0345/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0345/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0313

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af bilag IIa til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009, for så vidt angår udstedelse af en generel EU-udførselstilladelse for udførsel af visse produkter med dobbelt anvendelse fra Unionen til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2020/2171.)

---

| 20.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 425/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 425/187

---

P9_TA(2020)0335

Midlertidige foranstaltninger vedrørende merværdiafgift på covid-19-vacciner og -medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik som følge af covid-19-pandemien

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2020 om forslag til Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2006/112/EF for så vidt angår midlertidige foranstaltninger vedrørende merværdiafgift på covid-19-vacciner og -medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik som følge af covid-19-pandemien (COM(2020)0688 — C9-0352/2020 — 2020/0311(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure: høring)

(2021/C 425/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0688), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0688),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0352/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0352/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82 og 163,

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---