# Az Európai Unió C 436/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 436 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 436

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 436/01 | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió éves beszámolója – 2020 | 1 |
| 2021/C 436/02 | Az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése | 207 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 436/01

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió éves beszámolója – 2020

1

2021/C 436/02

Az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése

207

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Unió éves beszámolója – 2020

(2021/C 436/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| ELŐSZÓ | 2 |
| --- | --- |

| AZ ÉV PÉNZÜGYI SAROKSZÁMAI | 3 |
| --- | --- |

| AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS | 33 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 34 |
| --- | --- |

| MÉRLEG | 35 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 36 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 37 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 38 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 39 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 130 |
| --- | --- |

| FOGALOMTÁR | 200 |
| --- | --- |

| RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE | 204 |
| --- | --- |

ELŐSZÓ

2020 minden tekintetben rendkívüli év volt: a koronavírus-járvány gazdasági és politikai kihívásaival szembesülő Európai Uniónak eddig nem látott megoldásokkal és gyorsasággal kellett reagálnia. Az Európai Bizottság minden fronton azon munkálkodik, hogy megmentse az emberek életét és megélhetését, támogassa a nemzeti egészségügyi rendszereket és a vállalkozásokat, továbbá előmozdítsa a helyreállítást és a rezilienciaépítést. Minden rendelkezésünkre álló eszköz mozgósításával igyekeztünk segíteni a tagállamokat nemzeti válaszlépéseik összehangolásában, továbbá segítséget nyújtani a válságok által leginkább érintetteknek olyan eszközökkel, mint a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés vagy a SURE (szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz). 2020-ban a SURE összesen 100 milliárd EUR összegű teljes keretéből 39,5 milliárd EUR folyósítására került sor az érintett tagállamoknak a munkahelyek megőrzését célzó, hirtelen megnövekedett közkiadások kezelésére. Ezt 2021-ben további jelentős kifizetések követték.

A világjárvány elleni küzdelem során az Európai Unió mégis teljesítette szakpolitikai célkitűzéseit, különös tekintettel a fiatalokra, a foglalkoztatásra és a növekedésre, valamint az éghajlatváltozásra. A gazdasági növekedést támogató és a régiók közötti gazdasági lemaradásokat csökkentő intézkedések a lekötött források közel felét tették ki. Az uniós finanszírozásból 29,7 milliárd EUR jutott a kevésbé fejlett régióknak, a Horizont 2020 keretében pedig 16,4 milliárd EUR-val járult hozzá a kutatáshoz és innovációhoz. Emellett a 2020. évi uniós költségvetés az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap és a Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap keretében összesen 59 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalással segítette a mezőgazdaságot és a vidéki térségeket. A 2020. évi költségvetés a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó költségvetése volt, amelynek végrehajtásához összesen 181,7 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalás kapcsolódott, hozzáadott értéket teremtve valamennyi európai számára.

Végül 2020 volt az EU 2021–2027 közötti időszakra szóló, 2018-as árakon számítva 1074 milliárd EUR összegű hosszú távú költségvetéséről szóló megállapodás éve is, amelyet 750 milliárd EUR-val növelt a NextGenerationEU, a helyreállítás megkezdésére, valamint a fenntarthatóbb és digitálisabb Európára való átállás irányítására szolgáló ideiglenes eszköz.

Megtiszteltetés számomra, hogy előterjeszthetem az Európai Unió 2020-as éves beszámolóját. A beszámoló teljes körű áttekintést nyújt az uniós pénzügyekről és az uniós költségvetés múlt évi végrehajtásáról, többek között információkat tartalmaz az Unió függő kötelezettségeiről, valamint az Unió által vállalt pénzügyi kötelezettségekről és egyéb kötelmekről. Az Európai Unió összevont éves beszámolója a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstételének része, és alapvető részét képezi kifinomult pénzügyi elszámoltathatósági rendszerünknek.

Johannes HAHN

a költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos

AZ ÉV PÉNZÜGYI SAROKSZÁMAI

| A pénzügyi kimutatásoknak az IPSASB ajánlott gyakorlatra vonatkozó 2. iránymutatásában („A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése”) felvázolt elvek alapján elkészített elemzésével segíteni kívánjuk az olvasókat annak megértésében, hogy az EU operatív, pénzügyi és beruházási tevékenységei miként jelennek meg az EU összevont pénzügyi beszámolójának különböző elemeiben. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát.


  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet. |
| --- |

A pénzügyi kimutatásoknak az IPSASB ajánlott gyakorlatra vonatkozó 2. iránymutatásában („A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése”) felvázolt elvek alapján elkészített elemzésével segíteni kívánjuk az olvasókat annak megértésében, hogy az EU operatív, pénzügyi és beruházási tevékenységei miként jelennek meg az EU összevont pénzügyi beszámolójának különböző elemeiben. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát.

A pénzügyi kimutatásoknak az IPSASB ajánlott gyakorlatra vonatkozó 2. iránymutatásában („A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése”) felvázolt elvek alapján elkészített elemzésével segíteni kívánjuk az olvasókat annak megértésében, hogy az EU operatív, pénzügyi és beruházási tevékenységei miként jelennek meg az EU összevont pénzügyi beszámolójának különböző elemeiben. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát.

Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | FŐBB ADATOK – 2020 | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | REAGÁLÁS A KORONAVÍRUSRA | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Az EU koronavírusra való reagálásának legfontosabb mozzanatai | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reagálási kezdeményezések a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben és a SURE program keretében | 7 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | A 2021–2027 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA SZÓLÓ HOSSZÚ TÁVÚ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS ÉS NEXTGENERATIONEU | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG EURÓPAI UNIÓBÓL VALÓ KILÉPÉSE | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Háttér | 13 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az Egyesült Királyság részesedése | 14 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az Unió éves beszámolója: Az Egyesült Királyság tartozásai és követelései a kilépésről rendelkező megállapodás alapján | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA | 17 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ÉS KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK | 18 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök | 18 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök | 18 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek | 19 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK | 23 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 7. | A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ELEMZÉSE | 24 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | BEVÉTELEK | 24 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | KIADÁSOK | 25 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ESZKÖZÖK | 26 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | KÖTELEZETTSÉGEK | 27 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG | 28 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET | 29 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG | 30 |
| --- | --- | --- |

8.2.

1.   FŐBB ADATOK – 2020

Az EU 2020. évi költségvetése – A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása

Az EU 2020. évi költségvetése – A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása

| Az EU 181,7  Mrd EUR-t fordított szakpolitikai célkitűzései megvalósítására: |
| --- |
| |
| ⇨ | lásd a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és a magyarázó megjegyzések 4.2. táblázatát |

Az EU 181,7  Mrd EUR-t fordított szakpolitikai célkitűzései megvalósítására:

Az EU 181,7  Mrd EUR-t fordított szakpolitikai célkitűzései megvalósítására:

Image 1

⇨

lásd a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és a magyarázó megjegyzések 4.2. táblázatát

4.2.

| Az EU reagálása a koronavírusra | | SURE – 2020-ban odaítélt összegek |
| --- | --- | --- |
| Eszköz | elfogadott


  Mrd EUR | Tagállam | odaítélt


  Mrd EUR |
| Next Generation EU | 750 | | Olaszország | 27,4 |
| SURE* | 100 | Spanyolország | 21,3 |
| Makroszintű pénzügyi támogatás | 3,0 | Lengyelország | 11,2 |
| ESI | 2,7 | Belgium | 7,8 |
| UCPM | 0,3 | Portugália | 5,9 |
| Összesen | 856,0 | Románia | 4,1 |
| | Görögország | 2,7 |
| Egyéb | 9,9 |
| *ebből a 2020-ban folyósított összeg 39,5 Mrd EUR | 2020-ban odaítélt teljes összeg | 90,3 |
| ⇨ | lásd a 2.2. és a 3. pontot |

Az EU reagálása a koronavírusra

Az EU reagálása a koronavírusra

SURE – 2020-ban odaítélt összegek

SURE – 2020-ban odaítélt összegek

Eszköz

Eszköz

elfogadott

elfogadott

Mrd EUR

Mrd EUR

Tagállam

Tagállam

odaítélt

odaítélt

Mrd EUR

Mrd EUR

Next Generation EU

750

Olaszország

27,4

SURE*

100

Spanyolország

21,3

Makroszintű pénzügyi támogatás

3,0

Lengyelország

11,2

ESI

2,7

Belgium

7,8

UCPM

0,3

Portugália

5,9

Összesen

Összesen

856,0

856,0

Románia

4,1

Görögország

2,7

Egyéb

9,9

*ebből a 2020-ban folyósított összeg 39,5 Mrd EUR

2020-ban odaítélt teljes összeg

2020-ban odaítélt teljes összeg

90,3

90,3

⇨

lásd a 2.2. és a 3. pontot

2.2.

3.

| ⇨ | lásd a 2.2.6. pontot |
| --- | --- |

⇨

lásd a 2.2.6. pontot

2.2.6.

Összevont pénzügyi beszámoló

Összevont pénzügyi beszámoló

Az EU összevont pénzügyi beszámolója több mint 50 gazdálkodó egységre (többek között az Európai Parlamentre, a Tanácsra, a Bizottságra és az uniós ügynökségekre) terjed ki. Ezek közül a legjelentősebb az Európai Bizottság, amely az összevont pénzügyi beszámolóban szereplő összes eszköz 98 %-át teszi ki.

Az uniós beszámoló a rendelkezésre álló legszigorúbb standardok, a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok (IPSAS) szerint készül. E standardok betartása biztosítja, hogy a beszámoló releváns, megbízható, összehasonlítható és érthető pénzügyi információkat nyújtson a polgárok számára. Tájékoztatást ad az EU pénzügyi helyzetéről (mérlegéről), valamint részletesen bemutatja az EU eszközeit, kötelezettségeit, pénzügyi kötelezettségvállalásait és kötelmeit. Ismerteti továbbá az uniós költségvetés végrehajtásának módját az év során.

uniós beszámoló

| milliárd EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| ESZKÖZÖK | | |
| Pénzügyi eszközök | 113,1 | 71,2 |
| Előfinanszírozás | 62,7 | 51,4 |
| Követelések | 74,5 | 24,0 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 16,7 | 19,7 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések, valamint egyéb eszközök | 13,0 | 12,6 |
| Összesen | 280,0 | 178,9 |
| KÖTELEZETTSÉGEK | | |
| Munkaviszony megszűnése utáni juttatások | 116,0 | 97,7 |
| Pénzügyi kötelezettségek | 95,0 | 54,5 |
| Szállítói kötelezettségek | 32,4 | 27,2 |
| Elhatárolások | 64,6 | 67,2 |
| Egyéb kötelezettségek | 5,4 | 4,8 |
| Összesen | 313,5 | 251,5 |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | |
| Tartalékok | 5,1 | 5,0 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek | (38,5 ) | (77,6 ) |
| Összesen | (33,4 ) | (72,5 ) |
| ⇨ | lásd a pénzügyi kimutatások elemzését a 7. pontban |

milliárd EUR

2020

2020

2019

2019

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

113,1

71,2

Előfinanszírozás

62,7

51,4

Követelések

74,5

24,0

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

16,7

19,7

Ingatlanok, gépek és berendezések, valamint egyéb eszközök

13,0

12,6

Összesen

Összesen

280,0

280,0

178,9

178,9

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

Munkaviszony megszűnése utáni juttatások

116,0

97,7

Pénzügyi kötelezettségek

95,0

54,5

Szállítói kötelezettségek

32,4

27,2

Elhatárolások

64,6

67,2

Egyéb kötelezettségek

5,4

4,8

Összesen

Összesen

313,5

313,5

251,5

251,5

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

Tartalékok

5,1

5,0

Tagállamoktól lehívandó összegek

(38,5 )

(77,6 )

Összesen

Összesen

(33,4 )

(33,4 )

(72,5 )

(72,5 )

⇨

lásd a pénzügyi kimutatások elemzését a 7. pontban

7.

2.   REAGÁLÁS A KORONAVÍRUSRA

2.1.   AZ EU KORONAVÍRUSRA VALÓ REAGÁLÁSÁNAK LEGFONTOSABB MOZZANATAI

AZ EU KORONAVÍRUSRA VALÓ REAGÁLÁSÁNAK LEGFONTOSABB MOZZANATAI

A Covid19-világjárvány kitörése óta az Európai Bizottság határozott intézkedéseket hozott a népegészségügyi ágazatok megerősítése és az Európai Unióban jelentkező társadalmi-gazdasági hatások enyhítése érdekében. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alapján az Európai Bizottság minden rendelkezésére álló eszközt mozgósított annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat nemzeti válaszlépéseik összehangolásában, valamint objektív tájékoztatást nyújtott a vírus terjedéséről és a vírus megfékezésére irányuló eredményes erőfeszítésekről.

A végrehajtott intézkedések időrendi áttekintése (1)

A végrehajtott intézkedések időrendi áttekintése

1

| — | Április 2.

  Reagálás a koronavírusra: Az Európai Bizottság minden EUR-t mozgósít az emberek életének és megélhetésének védelme érdekében |
| --- | --- |
| — | Április 14.

  2,7  milliárd EUR az uniós költségvetésből az egészségügyi ágazat támogatására |
| — | Április 16.

  Ursula von der Leyen elnök: „Gazdaságunk élénkülését az európai költségvetés fogja táplálni” |
| — | Április 22.

  3 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatási csomag tíz bővítési és a szomszédságpolitikai partnerország számára |
| — | Május 27.

  Európa nagy pillanata: jelentős, 2,4 billió EUR összegű európai helyreállítási terv bemutatása, amelynek célja a helyreállítás és a következő generációra való felkészülés |
| — | Június 4.

  Az Európai Bizottság 300 millió EUR-t ajánl fel az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetség számára |
| — | Július 21.

  Az uniós vezetők megállapodnak a helyreállítási tervről és az EU 2021–2027 közötti hosszú távú költségvetéséről |
| — | Augusztus 25.

  A Bizottság 87,3  milliárd EUR pénzügyi támogatást javasol 16 tagállam számára a SURE keretében |
| — | Szeptember 17.

  Az Európai Bizottság ismerteti a 672,5  milliárd EUR összegű Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz következő lépéseit |
| — | Szeptember 22.

  Az Európai Bizottság üdvözli a 100 milliárd EUR összegű SURE garanciarendszerének véglegesítését |
| — | Október 7.

  Az Európai Bizottság uniós SURE-kötvényt bocsát ki szociális beruházási kötvényként 100 milliárd euró összeghatárig |
| — | Október 27.

  Az Európai Bizottság Olaszországnak, Spanyolországnak és Lengyelországnak folyósítja a SURE első, 17 milliárd EUR összegű részletét |
| — | November 10.

  Az Európai Bizottság üdvözli a megállapodást az 1,8 billió EUR összegű hosszú távú uniós költségvetésről, valamint a NextGenerationEU programról, amelynek célja a zöldebb, digitálisabb és reziliensebb Európa kiépítésének elősegítése |
| — | November 17.

  Az Európai Bizottság 14 milliárd EUR-t folyósít kilenc tagállamnak a SURE keretében |
| — | December 1.

  Az Európai Bizottság a SURE keretében 8,5  milliárd EUR-t folyósít öt tagállamnak a munkahelyek megőrzésének elősegítésére |
| — | December 17.

  Az Európai Bizottság üdvözli a 2021–2027-es időszakra szóló hosszú távú uniós költségvetés elfogadását |

—

Április 2.

Április 2.

Reagálás a koronavírusra: Az Európai Bizottság minden EUR-t mozgósít az emberek életének és megélhetésének védelme érdekében

—

Április 14.

Április 14.

2,7  milliárd EUR az uniós költségvetésből az egészségügyi ágazat támogatására

—

Április 16.

Április 16.

Ursula von der Leyen elnök: „Gazdaságunk élénkülését az európai költségvetés fogja táplálni”

—

Április 22.

Április 22.

3 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatási csomag tíz bővítési és a szomszédságpolitikai partnerország számára

—

Május 27.

Május 27.

Európa nagy pillanata: jelentős, 2,4 billió EUR összegű európai helyreállítási terv bemutatása, amelynek célja a helyreállítás és a következő generációra való felkészülés

—

Június 4.

Június 4.

Az Európai Bizottság 300 millió EUR-t ajánl fel az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetség számára

—

Július 21.

Július 21.

Az uniós vezetők megállapodnak a helyreállítási tervről és az EU 2021–2027 közötti hosszú távú költségvetéséről

—

Augusztus 25.

Augusztus 25.

A Bizottság 87,3  milliárd EUR pénzügyi támogatást javasol 16 tagállam számára a SURE keretében

—

Szeptember 17.

Szeptember 17.

Az Európai Bizottság ismerteti a 672,5  milliárd EUR összegű Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz következő lépéseit

—

Szeptember 22.

Szeptember 22.

Az Európai Bizottság üdvözli a 100 milliárd EUR összegű SURE garanciarendszerének véglegesítését

—

Október 7.

Október 7.

Az Európai Bizottság uniós SURE-kötvényt bocsát ki szociális beruházási kötvényként 100 milliárd euró összeghatárig

—

Október 27.

Október 27.

Az Európai Bizottság Olaszországnak, Spanyolországnak és Lengyelországnak folyósítja a SURE első, 17 milliárd EUR összegű részletét

—

November 10.

November 10.

Az Európai Bizottság üdvözli a megállapodást az 1,8 billió EUR összegű hosszú távú uniós költségvetésről, valamint a NextGenerationEU programról, amelynek célja a zöldebb, digitálisabb és reziliensebb Európa kiépítésének elősegítése

—

November 17.

November 17.

Az Európai Bizottság 14 milliárd EUR-t folyósít kilenc tagállamnak a SURE keretében

—

December 1.

December 1.

Az Európai Bizottság a SURE keretében 8,5  milliárd EUR-t folyósít öt tagállamnak a munkahelyek megőrzésének elősegítésére

—

December 17.

December 17.

Az Európai Bizottság üdvözli a 2021–2027-es időszakra szóló hosszú távú uniós költségvetés elfogadását

2.2.   REAGÁLÁSI KEZDEMÉNYEZÉSEK A 2014–2020 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERETBEN ÉS A SURE PROGRAM KERETÉBEN

REAGÁLÁSI KEZDEMÉNYEZÉSEK A 2014–2020 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERETBEN ÉS A SURE PROGRAM KERETÉBEN

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a Covid19-világjárvány elleni küzdelemre irányuló uniós beavatkozások az azonnali fellépésektől – például a sürgős orvosieszköz-beszerzések finanszírozásától és az egészségügyi készletfelhalmozástól – az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott pénzügyi támogatás felhasználásának rugalmasabbá tételéig, valamint a tagállamoknak, illetve a bővítési és a szomszédságpolitikai partnerországoknak kedvező feltételekkel nyújtott hitelekig terjedtek. Az uniós költségvetésből nyújtott közvetlen támogatás teljes összege 2020-ban mintegy 70 milliárd EUR-t tett ki. Ez a Covid19-hez kapcsolódó fellépésekre átcsoportosítható kötelezettségvállalásokat foglal magában, amelyek összegéből 66 milliárd EUR a meglévő programokon belüli átcsoportosításból és a prioritások átrendezéséből, 4 milliárd EUR pedig a költségvetés megemelésből származott. A legfontosabb kezdeményezéseket az alábbiakban részletesebben ismertetjük.

2.2.1.   
  A Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz aktiválása

A Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz aktiválása

Tekintettel a Covid19-világjárványt követő válság mélységére, valamint az uniós költségvetésből támogatást igénylő szükségletek mértékére és jellegére, az EU a 2020. február 1. és 2022. január 31. közötti kétéves időszakra újraaktiválta a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközt a Covid19-világjárvány kezeléséhez szükséges kiadások finanszírozása céljából (lásd az (EU) 2016/369 tanácsi rendeletet (2)). E célkitűzés előmozdításához a 2020. évi költségvetés módosítására volt szükség. (3) Figyelembe véve továbbá a 2020. július 24-én elfogadott DEC 13/2020 dokumentumot, a 2020. évre kötelezettségvállalási előirányzat formájában 2,7 milliárd EUR, kifizetési előirányzat formájában pedig 2,6 milliárd EUR került elkülönítésre a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz számára. Az újbóli működésbe léptetés lehetővé teszi az Unió számára, hogy intézkedéseket hozzon a súlyos következmények megelőzésére és enyhítésére egy vagy több tagállamban, és összehangolt módon kezelje a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó szükségleteket, kiegészítve az egyéb uniós eszközök keretében nyújtott bármilyen támogatást. A Bizottság által központilag irányított eszköz a közvetlen közbeszerzésre és támogatásokra összpontosít, amelyeket bizonyos esetekben partnereken, például nemzetközi szervezeteken keresztül végrehajtott intézkedések egészítenek ki.

2

3

2020-ban a Bizottság előzetes beszerzési megállapodást írt alá több gyógyszeripari vállalattal. Az előzetes beszerzési megállapodások hozzájárulnak a gyártók által a lehetséges oltóanyagok kifejlesztésébe eszközölt beruházásokhoz kapcsolódó kockázatok csökkentéséhez, vagy a szállítások biztosítására irányulnak, és ezáltal maximalizálják a biztonságos és hatékony oltóanyagok gyors kifejlesztésének, gyártásának és alkalmazásának esélyeit, valamint biztosítják, hogy az uniós polgárok hozzáférjenek azokhoz. A Bizottság az uniós tagállamok nevében tárgyalásokat folytatott a gyógyszeripari vállalatokkal, ami hat előzetes megállapodás aláírásához vezetett. 2020-ban további – 2021-ben még folyamatban lévő – tájékozódó megbeszélések kezdődtek egyéb oltóanyaggyártókkal is. Az első, feltételes forgalombahozatali engedélyt 2020. december 21-én kapta meg a BioNTech/Pfizer által előállított oltóanyag. A vakcina elosztása napokon belül megkezdődött, épp időben ahhoz, hogy az európai oltási napok keretében 2020. december 27-én, 28-án és 29-én megkezdődhessen a beoltás. Az engedélyezésre azt követően került sor, hogy az Európai Gyógyszerügynökség a vakcina biztonságosságának, hatásosságának és minőségének vizsgálata alapján kedvező tudományos ajánlást fogalmazott meg, amelyet a tagállamok is jóváhagytak.

2020. december 31-ig a Bizottság 1,965 milliárd adagot kötött le (ebből 1,305 milliárd fix, 660 millió pedig opcionális adag).

Image 2

2021-ben a Bizottság további 2,4 milliárd (fix vagy opcionális) adagot kötött le. Ezeket az adagokat azonban teljes mértékben az érintett tagállamok fizetik, így azok költsége nincs hatással az uniós költségvetésre.

2.2.2.   
  Kutatástámogatás

Kutatástámogatás

2020. május 4-én az EU és partnerei nemzetközi donorkonferenciát szerveztek, amely világszerte 9,8 milliárd EUR összegű adományozói felajánlást eredményezett a koronavírussal kapcsolatos kutatás terén folytatandó globális együttműködés elindítására. Ez magában foglalja a Bizottság 1,4 milliárd EUR összegű felajánlását is, amelyből 1 milliárd EUR a „Horizont 2020” keretprogramból származik.

Az EU központi szerepet játszik a fertőző betegségekkel kapcsolatos kutatások támogatásában és koordinálásában: 2007 és 2019 között 4,1 milliárd EUR-t fektetett be a hetedik keretprogram és a Horizont 2020 keretében, amelyet a koronavírus-kutatásra szánt 1 milliárd EUR-on felül 2020-ban további kötelezettségvállalások követtek. A koronavírussal kapcsolatos globális válaszintézkedések felajánlási maratonja során a Horizont 2020 keretében felajánlott és már igénybe vett összes finanszírozás naprakész adatai elérhetők az interneten. (4)

4

Emellett 2020. március 3-án az Európai Bizottság „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramján keresztül támogatott, az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI) külön gyorsított pályázati felhívást tett közzé „A koronavírus-fertőzések elleni küzdelmet szolgáló terápiás és diagnosztikai eszközök fejlesztése” címmel, kezdetben 45 millió EUR, majd 72 millió EUR-ra növelt uniós hozzájárulással.

Végül 2020. június 8-án a Bizottság az Európai Innovációs Tanács (EIC) Akcelerátor kísérleti projektje keretében közel 166 millió EURt ítélt oda 36 olyan vállalkozásnak, melyeket a koronavírus-járvány elleni küzdelem céljából hoztak létre.

2.2.3.   
  Az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM/rescEU) további megerősítése

Az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM/rescEU) további megerősítése

A Szükséghelyzeti Támogatási Eszközt kiegészítő intézkedésként megerősítették az uniós polgári védelmi mechanizmust (UCPM)/rescEU-t, hogy lehetővé váljon az alapvető erőforrások Európa-szerte történő szélesebb körű felhalmozása és elosztásának koordinálása (lásd az (EU) 2020/414 bizottsági végrehajtási határozattal (5) és az (EU) 2020/452 bizottsági végrehajtási határozattal (6) módosított (EU) 2019/570 bizottsági végrehajtási határozatot (7)). Ennek érdekében módosították a 2020. évi költségvetést, hogy az magában foglaljon további 0,4 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 0,2 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzatot.

5

6

7

Az UCPM/rescEU megerősítése támogatja a tagállamokat bizonyos típusú szükséges felszerelések (többek között terápiás készítmények, orvostechnikai felszerelések, egyéni védőeszközök, laboratóriumi felszerelések) beszerzésében, így növelve a közös közbeszerzési megállapodás szerint beszerzett kiemelt termékek volumenét, valamint kiegészítve és kibővítve azok körét. E koordinált megközelítésnek köszönhetően a tagállamok jó alkupozícióba kerülnek az ágazattal szemben a gyógyszerek elérhetőségéről és áráról folytatott tárgyalások során.

A rescEU közvetlen támogatásai 100 %-os finanszírozást biztosítanak az uniós költségvetésből, többek között e kapacitások fejlesztésének és az eszközök alkalmazásnak a teljes körű finanszírozására. A beszerzett felszerelések egy vagy több tagállamban kerülnek elhelyezésre, míg a döntéshozatalt uniós szinten szervezik, és a nemzeti készleteken felül biztosítanak szükséghelyzeti felszerelést. A felszerelések valamennyi tagállam számára elérhetők lesznek, és akkor kerülnek felhasználásra, ha a nemzeti készletek nem elegendőek.

2.2.4.   
  A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII és CRII+):

A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII és CRII+):

Az EU által a tagállamok válságreagálásának pénzügyi támogatása érdekében indított első intézkedések egyike a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezés (CRII) volt, amelynek végrehajtása a 2020. március 30-i (EU) 2020/460 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) történt. Az uniós tagállamok számára korábban elkülönített, el nem költött források mozgósítása révén a kezdeményezés azonnali likviditási lendületet adott a tagállamok és a régiók költségvetésének, és segítette őket abban, hogy a kohéziós politika forrásait egészségügyi kiadások és csökkentett munkaidős foglalkoztatási programok finanszírozására használják fel, valamint hogy a kis- és középvállalkozásoknak forgótőke-támogatást kínáljanak. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának hatályát kiterjesztették a jelentős népegészségügyi szükséghelyzetekre is, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy ezen alap keretében a Covid19-világjárvány kezelését célzó támogatásban részesüljenek.

8

Áprilistól az (EU) 2020/558 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) végrehajtott CRIIplus egyszerűsítette a meglévő európai strukturális és beruházási alapok válsággal kapcsolatos intézkedésekre való gyors felhasználását, emellett a 2020. július 1. és 2021. június 30. között benyújtott kifizetési kérelmek esetében lehetővé tette a kohéziós politikai programokhoz való uniós hozzájárulás akár 100 %-ra emelését.

9

Decemberben a Bizottság közzétette a két kezdeményezés 2020. évi eredményeit. A válság kezdete óta az EU jelentős forrásokat mozgósított a világjárvány hatásainak leküzdésére. A rendelkezésre álló források nagy része – több mint 10 milliárd EUR – a kis- és középvállalkozások talpon maradását támogatta. 3 milliárd eurót fordítottak az uniós polgárokra, többek között a kiszolgáltatott csoportoknak nyújtott szociális szolgáltatásokra és a munkavállalók időszakos foglalkoztatására irányuló programokra. Végül 7 milliárd EUR-t költöttek az EU az egészségügyi ágazat támogatására, az uniós költségvetésből a 2014–2020 közötti időszakra már elkülönített 10,2 milliárd eurón felül (a kedvezményezettek csoportjai között van némi átfedés).

2.2.5.   
  Segítségnyújtás a bővítési és a szomszédságpolitikai partnerországoknak, valamint az egyéb feleknek

Segítségnyújtás a bővítési és a szomszédságpolitikai partnerországoknak, valamint az egyéb feleknek

Az EU eddig több mint 38,5 milliárd EUR-t mozgósított a koronavírus elleni globális küzdelem céljából. Az „Európa együtt” megközelítés az EU, valamint annak tagállamai és pénzügyi szervezetei – köztük elsősorban az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank – forrásait együttesen mozgósítva támogatja a partnerországokat. A koronavírus-járványra való globális reagálás 38,5 milliárd EUR összegű keretének fele folyósításra került.

Ezenkívül a Bizottság pénzügyi partnerintézményekkel tíz, összesen 990 millió EUR értékű pénzügyi garanciamegállapodást kötött, amelyek kiegészítik a külső beruházási terv finanszírozási ágát, az Európai Fenntartható Fejlődési Alapot. A megállapodásoknak akár 10 milliárd EUR összegű beruházást kell generálniuk a gazdasági helyreállítás ösztönzése, valamint az EU szomszédságpolitikai partnerországai és afrikai országok rezilienciájának megerősítése érdekében.

További 500 millió EUR jutott a COVAX globális oltóanyag-kezdeményezés támogatására, amelynek célja, hogy egymilliárd koronavírus elleni oltóanyagot biztosítson Afrika, Ázsia, a karib-tengeri térség és a csendes-óceáni térség, valamint Európa déli és keleti szomszédságának alacsony és közepes jövedelmű országai számára. A Bizottság 100 millió EUR-t, az Európai Beruházási Bank pedig az Európai Fenntartható Fejlődési Alap garanciájával fedezett 400 millió EUR összegű keretet különített el az alacsony és közepes jövedelmű országoknak a COVAX előzetes piaci kötelezettségvállalásában való részvételére. 2021. február 19-én az Európai Unió további 500 millió EUR juttatását jelentette be a COVAX-eszköz számára, az Európai Bizottság pedig bejelentette, hogy 100 millió EUR összegű humanitárius segéllyel támogatja az afrikai oltási kampányok elindítását.

2020. május 25-én az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a tíz bővítési és szomszédságpolitikai partnernek összesen legfeljebb 3 milliárd EUR összegű hitel formájában nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2020/701 európai parlamenti és tanácsi határozatot (10) annak érdekében, hogy rövid távon rendelkezésre álljon a Covid19-világjárvány gazdasági következményeinek ellensúlyozását célzó intézkedések végrehajtásához szükséges szakpolitikai mozgástér. 2020-ban első részletként összesen 1,0 milliárd EUR folyósítására került sor hét ország (Ukrajna, Jordánia, Észak-Macedónia, Grúzia, Koszovó (*1), Moldova és Montenegró) részére. 2021 júniusáig összesen 0,6 milliárd EUR került folyósításra öt országnak első részletként (Albánia, Tunézia) vagy második részletként (Észak-Macedónia, Koszovó, Montenegró). Ezenkívül egyetértési megállapodás jött létre Bosznia-Hercegovinával.

10

*1

2.2.6.   
  A Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE):

A Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE):

Az EU a Covid19-világjárvány gazdasági hatásainak kezelését célzó szükséghelyzeti támogatási csomag részeként 2020. május 19-én elfogadta a SURE eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2020/672 tanácsi rendeletet (11). Az eszköz célja, hogy segítse a munkavállalókat munkahelyük megtartásában a válság idején. A SURE olyan ideiglenes eszköz, amelynek keretében akár 100 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatás (kedvezményes hitel) nyújtható a tagállamoknak. Az eszköz lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy uniós pénzügyi támogatást igényeljenek az olyan állami közkiadások hirtelen és jelentős megemelkedésének finanszírozásához, amelyek a 2020. február 1-je óta a válság okán bevezetett nemzeti intézkedések nyomán merültek fel. Ilyenek például a csökkentett munkaidős rendszerek és az ahhoz hasonló – többek között az önálló vállalkozóknak biztosított – intézkedések, illetve bizonyos, főként a munkahelyeket érintő egészségügyi rendelkezések. Annak érdekében, hogy az EU a SURE keretében pénzügyi támogatást nyújthasson, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az EU nevében legfeljebb 100 milliárd EUR összegben hitelt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél. A SURE-hoz kapcsolódó hiteleket az uniós költségvetésből és a tagállamok által az EU bruttó nemzeti jövedelméhez való hozzájárulásuk arányának megfelelően nyújtott garanciákból fedezik. A garanciák teljes összege 25 milliárd EUR. Az eszköz 2022. december 31-ig szól.

11

A Bizottság 2020. december 31-ig összesen 90,3 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatást javasolt 18 tagállam részére, amelyet a Tanács teljes egészében jóváhagyott. A támogatás 16 tagállamot megcélzó nagyobb, 87,3 milliárd EUR összegű részére 2020 augusztusáig, a fennmaradó, Magyarországnak és Írországnak szánt 3 milliárd EUR összegű részre 2020 októberében, illetve novemberében született javaslat:

Image 3

Az első három, 2020. októberi és novemberi SURE-kötvénykibocsátást követően a Bizottság összesen 39,5 milliárd EUR-t folyósított 15 uniós tagállamnak (Belgium, Horvátország, Ciprus, Görögország, Magyarország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia és Spanyolország, lásd a 6.3. pontot).

A SURE végrehajtása 2021-ben is folytatódott. 2021 februárjában és márciusában a Bizottság 230 millió EUR összegű támogatást javasolt Észtország, valamint további 3,7 milliárd EUR-t Belgium, Ciprus, Görögország, Lettország, Litvánia és Málta részére, 94,3 milliárd EUR-ra növelve a SURE teljes keretösszegét. E kiegészítő összegeket a Tanács 2021 márciusában és áprilisában hagyta jóvá. Négy újabb, 2021. januári, márciusi és májusi kötvénykibocsátást követően a Bizottság további 50,1 milliárd EUR-t folyósított, így a kifizetések teljes összege 89,6 milliárd EUR-ra emelkedett.

A SURE keretében kibocsátott összes kötvényt jelentős mértékben, legtöbbjüket kétszámjegyű mértékben túljegyezték, és uniós és nemzetközi befektetőkből álló sokszínű befektetői bázist vonzottak. Ez nagyon kedvező árazási feltételeket eredményezett. Az EU által a SURE keretében kibocsátott kötvények élvezhetik a „szociális beruházási kötvény” címke előnyeit. Ez biztosítja a befektetőket arról, hogy a mozgósított pénzeszközök valóban szociális célt szolgálnak. A befolyt pénzösszegeket kölcsön formájában utalják át a kedvezményezett tagállamoknak, hozzájárulva ahhoz, hogy a tagállamok fedezni tudják a csökkentett munkaidős foglalkoztatás nemzeti programjainak finanszírozásához, valamint a koronavírus-járvány nyomán bevezetett hasonló intézkedésekhez közvetlenül kapcsolódó költségeket.

3.   A 2021–2027 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA SZÓLÓ HOSSZÚ TÁVÚ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS ÉS NEXTGENERATIONEU

Az EU 2020-ban példa nélküli választ adott az Európát és a világot sújtó koronavírus-válságra. A reagálás központi eleme a folyó árakon 2,018 billió EUR (2018. évi árakon 1,8 billió EUR) értékű ösztönzőcsomag. Ez az EU 2021–2027 közötti időszakra szóló, 1,211 billió (2018-as árakon 1,074 billió) EUR összegű hosszú távú költségvetéséből áll, amelyet a helyreállítás hajtóerejét adó ideiglenes eszköz, a NextGenerationEU 807 milliárd (2018-as árakon 750 milliárd) EUR-val egészít ki. (12) Az alapok együttesen hozzá fognak járulni a koronavírus-járvány okozta gazdasági és társadalmi károk helyreállításához, valamint a modern és fenntarthatóbb Európára való átálláshoz.

12

Image 4

A hosszú távú költségvetés és a NextGenerationEU több mint 50 %-a új prioritásokra irányul majd. A források célterületei a kutatás és innováció (a Horizont Európa programon keresztül), a méltányos éghajlatvédelmi és digitális átállás (az Igazságos Átmenet Alap és a Digitális Európa program révén), valamint a felkészültség, a helyreállítás és a reziliencia (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön, az uniós polgári védelmi mechanizmuson, a rescEU-n és az EU4Health egészségügyi programon keresztül).

A hosszú távú költségvetés és a NextGenerationEU 30 %-a az éghajlatváltozás elleni küzdelmet finanszírozza, amely az eddigi legnagyobb európai költségvetés minden eddiginél jelentősebb hányadát teszi ki.

A NextGenerationEU forrásainak 20 %-a jut az EU digitális transzformációjára. E keret segíteni fogja az EU-t a szuper-számítástechnikához, a mesterséges intelligenciához, a kiberbiztonsághoz és a magas szintű digitális készségekhez, valamint a társadalom és a gazdaság valamennyi területén a digitális technológiák széles körű alkalmazásához kapcsolódó beruházások növelésében.

2026-ban és 2027-ben a hosszú távú költségvetés éves kiadásainak 10 %-a járul majd hozzá a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához.

NEXT GENERATION EU

NEXT GENERATION EU

A NextGenerationEU (NGEU) keretében befolyt és elköltött összegek a 2021. évi éves beszámolóban szerepelnek majd. Az első kötvénykibocsátásra, amelyből egy 2031-ben lejáró tízéves kötvény révén 20 milliárd EUR folyt be, 2021. június 15-én került sor.

806,9 milliárd EUR összegű költségvetésével a NextGenerationEU hozzá fog járulni a koronavírus-járvány okozta közvetlen gazdasági és társadalmi károk helyreállításához. A Covid19-válságot követő újjáépítéshez nyújtott hozzájárulása révén Európa zöldebb, digitálisabb és reziliensebb lesz, és felkészültebben nézhet szembe a jelen és a jövő kihívásaival.

A források egy része – 385,8 milliárd EUR – az Unió által az egyes tagállamoknak nyújtott hiteleket finanszírozza. Ezeket a hiteleket az érintett tagállamok visszafizetik. A másik rész – 338,0 milliárd EUR – folyósítása vissza nem térítendő támogatás vagy beruházási támogatáshoz nyújtható költségvetési biztosíték formájában történik.

Image 5

A Next Generation EU központi eleme a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, amelynek keretében a tagállamok összesen 723,8 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást és hitelt kaphatnak reformjaik és beruházásaik támogatására. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló források elosztása az egyes tagállamok által a Bizottsággal együttműködésben készített nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek megfelelően, egy elfogadott elosztási kulcsnak megfelelően történik.

A Next Generation EU emellett több meglévő uniós programhoz is hozzájárul:

| — | Kohézió – a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében a Covid19 gazdasági következményeinek kezeléséhez a helyreállítás első éveiben, |
| --- | --- |

—

Kohézió – a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) keretében a Covid19 gazdasági következményeinek kezeléséhez a helyreállítás első éveiben,

| — | Igazságos Átmenet Alap – annak biztosítékaként, hogy a klímasemlegességre való átállás mindenki számára elérhető legyen, |
| --- | --- |

—

Igazságos Átmenet Alap – annak biztosítékaként, hogy a klímasemlegességre való átállás mindenki számára elérhető legyen,

| — | Vidékfejlesztés – a mezőgazdasági termelők további támogatása érdekében, |
| --- | --- |

—

Vidékfejlesztés – a mezőgazdasági termelők további támogatása érdekében,

| — | InvestEU – vállalkozásaink beruházási erőfeszítéseinek támogatása céljából, |
| --- | --- |

—

InvestEU – vállalkozásaink beruházási erőfeszítéseinek támogatása céljából,

| — | rescEU – annak érdekében, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus képes legyen reagálni a nagyszabású veszélyhelyzetekre, |
| --- | --- |

—

rescEU – annak érdekében, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus képes legyen reagálni a nagyszabású veszélyhelyzetekre,

| — | Horizont Európa – hogy az EU képes legyen több kiválóságot finanszírozni a kutatás területén. |
| --- | --- |

—

Horizont Európa – hogy az EU képes legyen több kiválóságot finanszírozni a kutatás területén.

A NextGenerationEU finanszírozásához az EU az uniós költségvetés biztosítékával fedezett hitelt vesz fel a piacokon. E források visszafizetésére hosszú távon, 2058-ig fog sor kerülni. A tagállamok államháztartásai ennek köszönhetően átmenetileg felszabadulnak a rájuk nehezedő nyomás alól, ami lehetővé teszi az uniós országok számára, hogy erőfeszítéseiket a helyreállításra összpontosítsák.

4.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG EURÓPAI UNIÓBÓL VALÓ KILÉPÉSE

4.1.   HÁTTÉR

HÁTTÉR

2020. január 31-én az Egyesült Királyság kilépett az Európai Unióból. A kilépés feltételeit az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (13), más néven a kilépésről rendelkező megállapodás határozza meg. E megállapodás részeként az Egyesült Királyság vállalta, hogy eleget tesz az EU tagjaként vállalt valamennyi pénzügyi kötelezettségének. A megállapodás 2020. január 31-én lépett hatályba.

13

| — | 2020. január 31.

  Az Egyesült Királyság hivatalosan kilép az Unióból, hatályba lép a kilépésről rendelkező megállapodás |
| --- | --- |
| — | 2020. február 1. – december 31.

  Átmeneti időszak |
| — | 2021. március 31.

  Jelentés az EU által az Egyesült Királyságnak átadott pénzügyi információkról |
| — | 2021. április 16.

  Az EU tájékoztatja az Egyesült Királyságot a fizetendő összegekről |
| — | 2021. június 30.

  Az Egyesült Királyság által a kilépésről rendelkező megállapodás alapján teljesítendő első kifizetések esedékessége |
| — | 2021. szeptember 16.

  Az EU tájékoztatja az Egyesült Királyságot a fizetendő összegekről |
| — | 2021. október 31.

  Az Egyesült Királyság által teljesítendő második körös kifizetések esedékessége |

—

2020. január 31.

2020. január 31.

Az Egyesült Királyság hivatalosan kilép az Unióból, hatályba lép a kilépésről rendelkező megállapodás

—

2020. február 1. – december 31.

2020. február 1. – december 31.

Átmeneti időszak

—

2021. március 31.

2021. március 31.

Jelentés az EU által az Egyesült Királyságnak átadott pénzügyi információkról

—

2021. április 16.

2021. április 16.

Az EU tájékoztatja az Egyesült Királyságot a fizetendő összegekről

—

2021. június 30.

2021. június 30.

Az Egyesült Királyság által a kilépésről rendelkező megállapodás alapján teljesítendő első kifizetések esedékessége

—

2021. szeptember 16.

2021. szeptember 16.

Az EU tájékoztatja az Egyesült Királyságot a fizetendő összegekről

—

2021. október 31.

2021. október 31.

Az Egyesült Királyság által teljesítendő második körös kifizetések esedékessége

Az átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyság továbbra is úgy járult hozzá az uniós költségvetéshez és részesült annak forrásaiból, mintha tagállam lenne. Az átmeneti időszakot követően a kilépésről rendelkező megállapodással összhangban az Egyesült Királyság továbbra is hozzájárul az uniós költségvetéshez. Hasonlóképpen az Egyesült Királyság továbbra is úgy részesül majd a 2021 előtti uniós programokból és kiadásokból, mintha tagállam lenne. Az Egyesült Királyság visszakap meghatározott pénzösszegeket, amelyeket az uniós költségvetésbe befizetett, vagy amelyekhez az uniós költségvetés az Egyesült Királyság tagsági időszakához kapcsolódóan jutott.

Ezek a kötelmek kötelezettségeket és követeléseket keletkeztetnek az EU számára, amelyeket ki kell számítani, és meg kell jeleníteni az EU éves beszámolójában: ezek az összegek első alkalommal a 2020. évi éves beszámolóban szerepelnek, mivel az Egyesült Királyság ebben az évben lépett ki az Unióból.

A beszámoló ezért részletes magyarázatot tartalmaz az Egyesült Királyságnak a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt, az uniós költségvetéshez való jövőbeli hozzájárulásairól, valamint az Egyesült Királyságnak járó összegekről. A szóban forgó összegeket az Egyesült Királyság hosszú időn keresztül fizeti ki.

A nettó összegben maradéktalanul érvényesül a kilépésről rendelkező megállapodásban szereplő pénzügyi elszámolás alapjául szolgáló három elv:

| — | egyetlen tagállamnak sem szabad többet befizetnie vagy kevesebb támogatásban részesülnie az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt, |
| --- | --- |

—

egyetlen tagállamnak sem szabad többet befizetnie vagy kevesebb támogatásban részesülnie az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt,

| — | az Egyesült Királyságnak ki kell fizetnie a tagsága alatt vállalt kötelezettségek rá eső részét, és |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyságnak ki kell fizetnie a tagsága alatt vállalt kötelezettségek rá eső részét, és

| — | az Egyesült Királyságnak sem többet, sem korábban nem kell fizetnie annál, mint tagsága fennmaradása esetén. Ez különösen azt jelenti, hogy az Egyesült Királyság által fizetendő összegek a költségvetés tényleges eredményén alapulnak, vagyis a végrehajtáshoz igazodnak. |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyságnak sem többet, sem korábban nem kell fizetnie annál, mint tagsága fennmaradása esetén. Ez különösen azt jelenti, hogy az Egyesült Királyság által fizetendő összegek a költségvetés tényleges eredményén alapulnak, vagyis a végrehajtáshoz igazodnak.

A kilépésről rendelkező megállapodás részletezi a különböző összegek kiszámításának módját is, ennek kifejtetése az alábbiakban található.

4.2.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG RÉSZESEDÉSE

AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG RÉSZESEDÉSE

A kilépésről rendelkező megállapodás 139. cikkével összhangban a megállapodásból eredő pénzügyi kötelezettségek Egyesült Királyságra eső részét az Egyesült Királyság által a 2014–2020 közötti időszakban rendelkezésre bocsátott saját források és az ezen időszak alatt az összes tagállam és az Egyesült Királyság által rendelkezésre bocsátott saját források hányadosaként kell kiszámítani. A számítás tartalmazza a héa- és GNI-egyenlegek 2014 és 2019 közötti nettósításából eredő kiigazításokat is. Az Egyesült Királyság kiszámított részesedésén 2022-ben el kell végezni a kilépésről rendelkező megállapodás 139. cikkében előirányzott végső kiigazításokat. A 136. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint az 140–147. cikkben szereplő számítások alapját az Egyesült Királyság 2021. évi részesedése képezi.

Az Egyesült Királyság részesedése a kilépésről rendelkező megállapodás 139. cikkével összhangban 12,358072326018200 %.

4.3.   AZ UNIÓ ÉVES BESZÁMOLÓJA: AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG TARTOZÁSAI ÉS KÖVETELÉSEI A KILÉPÉSRŐL RENDELKEZŐ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN

AZ UNIÓ ÉVES BESZÁMOLÓJA: AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG TARTOZÁSAI ÉS KÖVETELÉSEI A KILÉPÉSRŐL RENDELKEZŐ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN

A kilépésről rendelkező megállapodás megállapítja a két fél egymással szembeni fizetési kötelezettségeit, különösen a következő területeken:

| — | Saját források (136. cikk) |
| --- | --- |

—

Saját források (136. cikk)

| — | Fennálló kötelezettségvállalások (140. cikk) |
| --- | --- |

—

Fennálló kötelezettségvállalások (140. cikk)

| — | Versenyügyi pénzbírságok (141. cikk) |
| --- | --- |

—

Versenyügyi pénzbírságok (141. cikk)

| — | Uniós kötelezettségek (142. cikk) |
| --- | --- |

—

Uniós kötelezettségek (142. cikk)

| — | Függő pénzügyi kötelezettségek és pénzügyi eszközök (143. és 144. cikk) |
| --- | --- |

—

Függő pénzügyi kötelezettségek és pénzügyi eszközök (143. és 144. cikk)

| — | Az Európai Szén- és Acélközösség nettó eszközei (145. cikk) |
| --- | --- |

—

Az Európai Szén- és Acélközösség nettó eszközei (145. cikk)

| — | Uniós befektetés az Európai Beruházási Alapban (EBA) (146. cikk) |
| --- | --- |

—

Uniós befektetés az Európai Beruházási Alapban (EBA) (146. cikk)

| — | Jogi ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek (147. cikk). |
| --- | --- |

—

Jogi ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek (147. cikk).

A kilépésről rendelkező megállapodás meghatározza e kötelezettségek évenkénti kezelésének módját is – összegezve: az EU évente kétszer közli az Egyesült Királysággal az esedékes összegeket, amelyeket az Egyesült Királyság havi részletekben fizet meg. Az adatközlés évente frissül a tényleges adatok alapján.

Az alábbi táblázat összefoglalja az Egyesült Királyság által az EU-nak, valamint az EU által az Egyesült Királyságnak fizetendő összegeket, amelyek eredőjeként nettó követelés adódik az EU számára. Valamennyi számítás a kilépésről rendelkező megállapodás maradéktalan betartásával készült. E kötelmek az Egyesült Királyság uniós tagsága, valamint a 2020. december 31-ig tartó átmeneti időszak alatt vállalt kötelezettségekhez kapcsolódnak, és akkor veszítik hatályukat, ha a pénzügyi kötelezettségek teljesítése megtörténik, vagy ha e kötelezettségek nem állnak be. A kifizetésekre a kilépésről rendelkező megállapodás 148. cikkében meghatározott eljárással összhangban kerül sor.

| milliárd EUR |
| --- |
| | 140. cikk | 142. cikk | Egyéb | 2020.12.31. |
| Követelés az Egyesült Királysággal szemben | 35,0 | 14,3 | 0,3 | 49,6 |
| Tartozás az Egyesült Királysággal szemben | — | — | (2,1 ) | (2,1 ) |
| Az Egyesült Királysággal szembeni nettó követelés | 35,0 | 14,3 | (1,8 ) | 47,5 |
| Az Egyesült Királyság által 2021 után fizetendő becsült összeg | 28,2 | 14,3 | (1,9 ) | 40,6 |
| Az Egyesült Királyság által 2021-ben fizetendő becsült összeg | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 6,8 |

milliárd EUR

140. cikk

142. cikk

Egyéb

2020.12.31.

Követelés az Egyesült Királysággal szemben

Követelés az Egyesült Királysággal szemben

35,0

35,0

14,3

14,3

0,3

0,3

49,6

49,6

Tartozás az Egyesült Királysággal szemben

Tartozás az Egyesült Királysággal szemben

—

—

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

Az Egyesült Királysággal szembeni nettó követelés

Az Egyesült Királysággal szembeni nettó követelés

35,0

35,0

14,3

14,3

(1,8 )

(1,8 )

47,5

47,5

Az Egyesült Királyság által 2021 után fizetendő becsült összeg

Az Egyesült Királyság által 2021 után fizetendő becsült összeg

28,2

28,2

14,3

14,3

(1,9 )

(1,9 )

40,6

40,6

Az Egyesült Királyság által 2021-ben fizetendő becsült összeg

Az Egyesült Királyság által 2021-ben fizetendő becsült összeg

6,8

6,8

0,0

0,0

0,0

0,0

6,8

6,8

A teljes összeg a következő elemekből tevődik össze:

136. cikk: Saját források

136. cikk: Saját források

A saját források tekintetében a 2020. december 31. után alkalmazandó rendelkezéseket a 136. cikk állapítja meg. Az Egyesült Királyság jogosult arra, hogy megkapja a 2020. évi többlettel kapcsolatos kiigazítások rá eső részét. Emellett sor kerül a héa- és GNI-alapú saját forrásoknak a 2020-ig terjedő pénzügyi évekre vonatkozó kiigazításaira is – ezeket a kiigazításokat évente, 2028. december 31-ig kell kiszámítani. A beszámoló emellett a brit korrekció frissített adatait is tartalmazza.

Az Egyesült Királyságnak be kell fizetnie az általa 2021. február 28. után beszedett, de a 2020. és az azt megelőző évekhez kapcsolódó tradicionális saját forrásokat. Ezt követően ebből az összegből le kell vonni az EU-27 és az Egyesült Királyság által rendelkezésre bocsátott tradicionális saját források teljes összegének az Egyesült Királyságra eső hányadát. A tradicionális saját források elkülönített számláját 2025. december 31-ig teljes mértékben fel számolják.

Az Egyesült Királyságnak 2021 folyamán 230 millió EUR-t kell kifizetnie.

140. cikk: Fennálló kötelezettségvállalások

140. cikk: Fennálló kötelezettségvállalások

A fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider”, RAL) az EU kedvezményezettekkel szembeni jogi kötelezettségvállalásainak teljes összegét jelenti, amelyek pénzügyi teljesítése az elkövetkező években esedékes. A fennálló kötelezettségvállalások jellemzően megtalálhatók minden többéves költségvetésben, így az uniós költségvetésben is.

Ennélfogva olyan projektekre, programokra, megállapodásokra vagy szerződésekre vonatkoznak, amelyekre 2020. december 31. előtt már kötelezettséget vállaltak, de amelyeket még nem hajtottak végre teljes mértékben, és amelyekkel kapcsolatban még további kifizetésre kerül sor. E kifizetések egy része egyesült királyságbeli kedvezményezettek részére történik.

A kilépésről rendelkező megállapodás szerint az Egyesült Királyságnak ki kell fizetnie a 2020. december 31-én, az átmeneti időszak végén fennálló uniós kötelezettségvállalások rá eső részét. Azokat a kötelezettségvállalásokat, illetve azok olyan részeit, amelyek várhatóan visszavonásra kerülnek, valamint a címzett bevételekből finanszírozott kötelezettségvállalásokhoz vagy az Egyesült Királyság részvételével nem érintett programokhoz kapcsolódó összegeket le kell vonni a teljes összegből.

Az Egyesült Királyság tartozásának e cikk szerinti egyéb kiigazításai a 2014–2020 vagy a korábbi programozási időszakok nettó pénzügyi korrekcióival, valamint a 2020. évhez kapcsolódó, 2021. januárjában és februárban rendelkezésre bocsátott tradicionális saját forrásokkal függenek össze.

A fennálló kötelezettségvállalások Egyesült Királyságra eső részének kiszámítása a költségvetéssel szemben 2020. december 31-én hivatalosan fennálló kötelezettségvállalásokon alapul (303,2 milliárd EUR, lásd a 4.4. táblázatot a költségvetés végrehajtásának bemutatásánál). 2020 végén az Egyesült Királyság részesedése a fennálló, kiigazított kötelezettségvállalásokból 36 milliárd EUR volt – a visszavont kötelezettségvállalásokra vonatkozó előrejelzésnek megfelelően kiigazítva az EU követelése 2020 végén 35 milliárd EUR-t tett ki, amelyből 6,8 milliárd EUR kifizetésére 2021. június 30. és 2021. december 31. között kerül sor.

4.4.

141. cikk: Versenyügyi pénzbírságok

141. cikk: Versenyügyi pénzbírságok

Az Európai Bizottság közvetlenül érvényesíti az uniós versenyszabályokat annak biztosításával, hogy minden vállalat egyenlő feltételekkel és tisztességesen, saját érdemei alapján versenyezzen. Ez pénzbírság kiszabását eredményezheti. Az EU által kiszabott pénzbírság címzettje azt bírósági eljárás útján megtámadhatja – a pénzbírság az összes eljárás lezárásáig nem jogerős.

Az EU minden évben kifizeti az Egyesült Királyság részére az Unió által 2020. december 31. előtt kiszabott versenyügyi pénzbírságok Egyesült Királyságra eső részét azok jogerőssé válásakor, tehát ha a megbírságolt szervezet nem nyújt be fellebbezést az Európai Bírósághoz, vagy a fellebbezés eredménytelen, és a szervezetnek meg kell fizetnie a pénzbírságot.

Az éves beszámolóban az Egyesült Királyság által fizetendő teljes összeget csökkenti az Egyesült Királyságnak a pénzbírságok után járó összeg. 2020. december 31-én az Egyesült Királyság becsült részesedése a meg nem fizetett pénzbírságokból 1,8 milliárd EUR. Ezt az összeget az Egyesült Királyság hosszú időn keresztül kapja vissza. A számadat a 2020. december 31-én folyamatban lévő ügyeken alapul, és a költségvetésbe a pénzbírságok jogerőssé válását követően felvett tényleges összegeknek megfelelően változhat.

142. cikk: Uniós kötelezettségek

142. cikk: Uniós kötelezettségek

Az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy 2020 végétől a kilépésről rendelkező megállapodásban meghatározott kötelezettségek kivételével megfizeti az uniós kötelezettségek rá eső részét. Az Egyesült Királyság ezért 2020. december 31-től fizeti az EU-hoz mint munkáltatóhoz kapcsolódó kötelezettségek (a nyugdíjazott alkalmazottak nyugdíj- és betegségbiztosítása) rá eső részét:

| 1. | Az uniós tisztviselők nyugdíja: Az uniós alkalmazottak nyugdíjának kifizetését az EU éves költségvetése fedezi. Emellett az uniós tisztviselők teljes pályafutásuk alatt nyugdíjjárulékot fizetnek. A fizetett járulékok bevételként szerepelnek a költségvetésben, csökkentve a teljes éves költségvetés finanszírozásához szükséges tagállami hozzájárulások mértékét. Az uniós tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy fedezik az uniós alkalmazottak nyugdíjköltségeit azok nyugdíjba vonulásakor. E kötelezettségvállalással összhangban az Egyesült Királyság 2022 júniusától kezdődően több évtizeden keresztül megfizeti az uniós tisztviselőknek folyósított éves nyugdíjak rá eső részét mindaddig, amíg az alkalmazottak 2020. december 31-ig megszerzett nyugdíjjogosultságai meg nem szűnnek. Az Egyesült Királyság bármikor dönthet úgy, hogy kötelmének az említett év végén fennálló aktuáriusi kötelezettség öt éven keresztüli rendezésével tesz eleget. |
| --- | --- |

1.

Az uniós tisztviselők nyugdíja: Az uniós alkalmazottak nyugdíjának kifizetését az EU éves költségvetése fedezi. Emellett az uniós tisztviselők teljes pályafutásuk alatt nyugdíjjárulékot fizetnek. A fizetett járulékok bevételként szerepelnek a költségvetésben, csökkentve a teljes éves költségvetés finanszírozásához szükséges tagállami hozzájárulások mértékét. Az uniós tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy fedezik az uniós alkalmazottak nyugdíjköltségeit azok nyugdíjba vonulásakor. E kötelezettségvállalással összhangban az Egyesült Királyság 2022 júniusától kezdődően több évtizeden keresztül megfizeti az uniós tisztviselőknek folyósított éves nyugdíjak rá eső részét mindaddig, amíg az alkalmazottak 2020. december 31-ig megszerzett nyugdíjjogosultságai meg nem szűnnek. Az Egyesült Királyság bármikor dönthet úgy, hogy kötelmének az említett év végén fennálló aktuáriusi kötelezettség öt éven keresztüli rendezésével tesz eleget.

| 2. | Európai parlamenti képviselők, európai biztosok, a bírói kar tagjai stb. nyugdíja: Az Egyesült Királyság a 2020. december 31-én fennálló aktuáriusi kötelezettség rá eső részét egy 2021 októberében kezdődő 10 éves időszakon keresztül teljesíti. |
| --- | --- |

2.

Európai parlamenti képviselők, európai biztosok, a bírói kar tagjai stb. nyugdíja: Az Egyesült Királyság a 2020. december 31-én fennálló aktuáriusi kötelezettség rá eső részét egy 2021 októberében kezdődő 10 éves időszakon keresztül teljesíti.

| 3. | Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): ez a rendszer fedezi az uniós alkalmazottak, köztük a nyugdíjasok egészségügyi ellátási költségeit. Az uniós tisztviselők és nyugdíjasok pályafutásuk során és nyugdíjba vonulásukkor is járulékot fizetnek a rendszerbe, csakúgy, mint munkaadóként az EU. Az uniós tisztviselők nyugdíjrendszerére is alkalmazott elvvel összhangban az Egyesült Királyság kifizeti a nyugdíjazott alkalmazottak egészségügyi ellátásához való uniós költségvetési hozzájárulás rá eső részét. A 2022 júniusában kezdődő kifizetések több évtizeden át, vagy az összes említett kötelezettség teljesítéséig folytatódnak. A tisztviselői nyugdíjak esetéhez hasonlóan az Egyesült Királyság úgy dönthet, hogy kötelmének az említett év végén fennálló aktuáriusi kötelezettség öt éven keresztüli rendezésével tesz eleget. |
| --- | --- |

3.

Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): ez a rendszer fedezi az uniós alkalmazottak, köztük a nyugdíjasok egészségügyi ellátási költségeit. Az uniós tisztviselők és nyugdíjasok pályafutásuk során és nyugdíjba vonulásukkor is járulékot fizetnek a rendszerbe, csakúgy, mint munkaadóként az EU. Az uniós tisztviselők nyugdíjrendszerére is alkalmazott elvvel összhangban az Egyesült Királyság kifizeti a nyugdíjazott alkalmazottak egészségügyi ellátásához való uniós költségvetési hozzájárulás rá eső részét. A 2022 júniusában kezdődő kifizetések több évtizeden át, vagy az összes említett kötelezettség teljesítéséig folytatódnak. A tisztviselői nyugdíjak esetéhez hasonlóan az Egyesült Királyság úgy dönthet, hogy kötelmének az említett év végén fennálló aktuáriusi kötelezettség öt éven keresztüli rendezésével tesz eleget.

Az EU fenti, munkaviszony megszűnése utáni juttatási kötelmekkel kapcsolatos kötelezettségeinek kiszámítása nemzetközi standardokon alapuló, ellenőrzött aktuáriusi értékelések felhasználásával történik. Az Egyesült Királyságnak tulajdonítható összeg 2020. december 31-én 14,3 milliárd EUR-t tett ki.

Az Egyesült Királyságnak 2021-ben 11 millió EUR-t kell kifizetnie, amely kizárólag a külön nyugdíjrendszerekhez (pl. az európai parlamenti képviselőkéhez) kapcsolódik. Az összes egyéb rendszerrel összefüggésben fennmaradó összegek kifizetésére 2022-től kezdődően a fent vázolt rendelkezéseknek megfelelően kerül sor.

143/144. cikk: Pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok

143/144. cikk: Pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok

E cikkek értelmében az Egyesült Királyság köteles finanszírozni az EU hitelfelvételi, hitelnyújtási és biztosítéknyújtási tevékenységeivel kapcsolatos, a kilépés előtti műveletekből eredő függő kötelezettségeit, amennyiben ezek beálltakor azokat nem fedezi az Egyesült Királyságnak a meglévő garanciaalapokon belüli részesedése. Az EU visszatéríti az Egyesült Királyságnak azokat az összegeket, amelyekkel az már hozzájárult a garanciaalapokhoz, és amelyekre végül nem lesz szükség.

Ezek az összegek elsősorban a következők:

| — | az Egyesült Királyságnak az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) garanciaalapjából rá eső részért járó összegek, amennyiben az Egyesült Királyság költségvetési kifizetésein keresztül már hozzájárult az alaphoz, de a kilépést megelőzően nem került sor jóváhagyott műveletekre, amelyeket az Egyesült Királyság lenne köteles fedezni – az Egyesült Királyságnak 2021-ben 93 millió EUR jár vissza; |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyságnak az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) garanciaalapjából rá eső részért járó összegek, amennyiben az Egyesült Királyság költségvetési kifizetésein keresztül már hozzájárult az alaphoz, de a kilépést megelőzően nem került sor jóváhagyott műveletekre, amelyeket az Egyesült Királyság lenne köteles fedezni – az Egyesült Királyságnak 2021-ben 93 millió EUR jár vissza;

| — | az Egyesült Királyságnak a pénzügyi eszközökkel kapcsolatban fizetendő összegek – 46 millió EUR; |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyságnak a pénzügyi eszközökkel kapcsolatban fizetendő összegek – 46 millió EUR;

| — | az Egyesült Királyság továbbra is köteles hozzájárulásként megfizetni az EU függő kötelezettségeinek (költségvetési biztosítékok – ESBA, külső hitelezési megbízatás, EFSM és egyéb hitelfelvételek stb.) rá eső részét, amennyiben ezek esedékessé válnak. Az Egyesült Királyság év végi kötelezettsége legfeljebb 12,9 milliárd EUR-t tesz ki, amelyet az EU összevont éves beszámolójához fűzött 4.1. megjegyzés mutat be részletesebben. Ezek az Egyesült Királyság által megfizetendő összegek csak akkor válnak esedékessé, ha a kötelem beálltakor azt nem fedezi garanciaalap. Ez valószínűtlennek tekinthető. |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyság továbbra is köteles hozzájárulásként megfizetni az EU függő kötelezettségeinek (költségvetési biztosítékok – ESBA, külső hitelezési megbízatás, EFSM és egyéb hitelfelvételek stb.) rá eső részét, amennyiben ezek esedékessé válnak. Az Egyesült Királyság év végi kötelezettsége legfeljebb 12,9 milliárd EUR-t tesz ki, amelyet az EU összevont éves beszámolójához fűzött 4.1. megjegyzés mutat be részletesebben. Ezek az Egyesült Királyság által megfizetendő összegek csak akkor válnak esedékessé, ha a kötelem beálltakor azt nem fedezi garanciaalap. Ez valószínűtlennek tekinthető.

4.1.

145. cikk: A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK)

145. cikk: A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK)

Az Egyesült Királyság jogosult a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) 2020. december 31-i nettó eszközeiből rá eső részre, amelynek kifizetése öt év alatt történik meg az Egyesült Királyságnak. Az Egyesült Királyságnak fizetendő teljes összeg 183 millió EUR (37 millió EUR visszafizetendő, azaz a 2021-ben esedékes egyéb összegekkel szemben ellentételezendő). Ez azt jelenti, hogy 2021–2025 között minden évben 37 millió EUR levonásra kerül az Egyesült Királyság által fizetendő összegekből.

146. cikk: Befektetés az Európai Beruházási Alapban (EBA)

146. cikk: Befektetés az Európai Beruházási Alapban (EBA)

Az Egyesült Királyság jogosult az Európai Beruházási Alap (EBA) befizetett jegyzett tőkéjében végrehajtott uniós befektetés rá eső hányadára, amelynek kifizetése öt éven keresztül, egyenlő részletekben történik. Az Egyesült Királyságnak fizetendő teljes összeg 33 millió EUR. Ez azt jelenti, hogy 2021–2025 között minden évben 7 millió EUR levonásra kerül az Egyesült Királyság által fizetendő összegekből.

147. cikk: Jogi ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek

147. cikk: Jogi ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek

Az Egyesült Királyságnak minden évben meg kell fizetnie a 2020. december 31. előtt bekövetkezett eseményekkel kapcsolatos jogi ügyekkel kapcsolatban az uniós költségvetésből kifizetett összegek rá eső részét. A valószínűleg jövőbeli kifizetést igénylő jogi ügyek Egyesült Királyságra eső részének becsült év végi összege 46 millió EUR, amelyet azonban az Egyesült Királyság csak azt követően köteles megfizetni, ha az ügyek lezárultak, és az EU elsőként teljesített kifizetést.

5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA

A 2020. évi végleges elfogadott költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatokban összesen 173,9 milliárd EUR-t, kifizetési előirányzatokban pedig összesen 164,1 milliárd EUR-t tett ki. Végrehajtását súlyosan érintette a Covid19-világjárvány és az azt követő, több ágazatra kiterjedő válsághelyzet. A válság miatt határozott intézkedésekre van szükség az EU népegészségügyi ágazatainak megerősítése és az EU-n belüli társadalmi-gazdasági hatások enyhítése érdekében, emellett harmadik országoknak is segítséget kell nyújtani. A 2020. évi költségvetés volt az utolsó olyan költségvetés, amelyet a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret keretében hajtottak végre. Végrehajtása gondos nyomon követés és aktív irányítás mellett zajlott, ami az összes program gyakorlatilag teljes mértékű végrehajtását eredményezte.

A végrehajtott kötelezettségvállalási előirányzatok együttes összege 2020-ban 181,7 milliárd EUR-t tett ki:

| — | 172,9 milliárd EUR a végleges elfogadott költségvetésből, |
| --- | --- |

—

172,9 milliárd EUR a végleges elfogadott költségvetésből,

| — | 1,1 milliárd EUR a 2019-ről áthozott előirányzatokból, |
| --- | --- |

—

1,1 milliárd EUR a 2019-ről áthozott előirányzatokból,

| — | 7,7 milliárd EUR a címzett bevételekből származó előirányzatokból. |
| --- | --- |

—

7,7 milliárd EUR a címzett bevételekből származó előirányzatokból.

A 2020-ban teljesített kifizetések összesen 173,3 milliárd EUR-t tettek ki:

| — | 161,8 milliárd EUR a végleges elfogadott költségvetésből, |
| --- | --- |

—

161,8 milliárd EUR a végleges elfogadott költségvetésből,

| — | 1,6 milliárd EUR a 2019-ről áthozott előirányzatokból, |
| --- | --- |

—

1,6 milliárd EUR a 2019-ről áthozott előirányzatokból,

| — | 9,9 milliárd EUR a címzett bevételekből származó előirányzatokból. |
| --- | --- |

—

9,9 milliárd EUR a címzett bevételekből származó előirányzatokból.

A végrehajtás szintje 2020-ban valamennyi fejezetnél magas volt. A 2020. évi végrehajtás valamennyi típusú előirányzat tekintetében (költségvetés, előző évről áthozott összegek és címzett bevételek) 97 % volt a kötelezettségvállalások és 94 % a kifizetések esetében. A címzett bevételeket nem tartalmazó végrehajtási arány 2020-ben teljes mértékű végrehajtást mutat (99,5 % a kötelezettségvállalási előirányzatok és 98,5 % a kifizetési előirányzatok tekintetében).

A bevétel legnagyobb részét a saját források tették ki, amelyek a 174,3 milliárd EUR összegű teljes bevétel 91,9 %-át tették ki, ezt követték az uniós megállapodásokkal és programokkal kapcsolatos hozzájárulások és visszatérítések 4,7 %-kal, amelyek főként pénzügyi korrekciókból (esb-alapok, EMGA és EMVA) származó bevételekből származnak.

A fennálló kötelezettségvállalások – még ki nem fizetett összegek, amelyekre kötelezettséget vállaltak („Reste à liquider”, RAL) – 2020 végén 303,2 milliárd EUR-t tettek ki. A 2019-es szinthez képest növekedés volt várható, tekintettel a végleges elfogadott költségvetésben szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok közötti különbségre (9,8 milliárd EUR), és figyelembe véve azt a tényt, hogy a fennálló kötelezettségvállalások növekedése normális fejlődést jelent, mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok a többéves pénzügyi keretben előirányzottaknak megfelelően minden évben emelkednek. A fennálló kötelezettségvállalások 2019-hez képest összesen 5,5 milliárd EUR-val emelkedtek.

A költségvetési eredmény (többlet) a 2019. évi 3,2 milliárd EUR-ról 2020-ban 1,8 milliárd EUR-ra csökkent:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| A pénzügyi év bevétele | 174 306 | 163 918 |
| A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések | (171 721 ) | (157 428 ) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (2 086 ) | (1 615 ) |
| Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 78 | 75 |
| Címzett bevételek alakulása (B)–(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Fel nem használt előirányzatok a tárgyév végén (A) |

millió EUR

2020

2019

A pénzügyi év bevétele

174 306

163 918

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések

(171 721 )

(157 428 )

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(2 086 )

(1 615 )

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

78

75

Címzett bevételek alakulása (B)–(A)

1 398

(1 736 )

Fel nem használt előirányzatok a tárgyév végén (A)

Fel nem használt előirányzatok a tárgyév végén (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

| | Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B) |
| --- | --- |

Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B)

Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

(207)

4

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

1 768

1 768

3 217

3 217

6.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ÉS KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK

6.1.   A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként, illetve pénzpiaci alapokba történő befektetésként vagy összevont eszközportfólióként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe, Az uniós költségvetésből támogatott, közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó pénzügyi eszközök jelentősége és volumene az elmúlt években nőtt. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – az e megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből pénzügyi eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként. Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök formája lehet garanciaeszköz, tőkeinstrumentum és hiteleszköz. A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a költségvetési biztosítékok felhasználása várhatóan növekedni fog a teljes mértékben az uniós költségvetésből finanszírozott vagy feltöltött pénzügyi eszközök felhasználásához képest. Ennek részeként az InvestEU program keretében 26,2 milliárd EUR összegű uniós biztosíték áll majd az EBB csoport és más pénzügyi intézmények rendelkezésére, amelynek segítségével finanszírozási és befektetési műveletek révén támogathatják az Unió különböző szakpolitikai célkitűzéseit.

6.2.   KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOKBAN TARTOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOKBAN TARTOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt partnerek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, és így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára, amennyiben a feltöltés nem elegendő a lehívások fedezésére. Az EU az EU-n kívül – az úgynevezett külső hitelezési megbízatás keretében – nyújtott hitelekre, és az ESBA-garanciával fedezett hitel- és tőkeműveletekre nyújtott garanciát az EBB csoportnak, emellett garanciákat nyújtott az EFFA-garanciával fedezett műveletekre vonatkozóan az EBB csoportnak és más pénzügyi intézményeknek.

Annak a kockázatnak a csökkentése érdekében, amelyet az EBB csoport vagy más pénzügyi intézmények garancialehívásai jelenthetnek az uniós költségvetés számára, az EU a költségvetésből finanszírozott célzott garanciaalapokat hozott létre. 2020. december 31-én a Bizottság az alábbiakban tartott pénzügyi eszközöket:

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,8 milliárd EUR, |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,8 milliárd EUR,

| — | az ESBA-garanciaalap, 8,0 milliárd EUR, és |
| --- | --- |

—

az ESBA-garanciaalap, 8,0 milliárd EUR, és

| — | az EFFA-garanciaalap, 0,8 milliárd EUR. |
| --- | --- |

—

az EFFA-garanciaalap, 0,8 milliárd EUR.

Az uniós költségvetésből finanszírozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap az EBB harmadik országoknak szóló külső hitelezési megbízatási tevékenységére vonatkozó, év végén kinnlévő garantált hitelek 9 %-ára nyújt fedezetet.- 2020. december 31-én a fent említett teljes eszközérték 20,3 milliárd EUR összegű folyósított összegre vonatkozó kitettséget fedezett.

Az ESBA-garanciaalap 2016-ban kezdte meg működését. A módosított ESBA-rendelet ((EU) 2017/2396 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14)) alapján az uniós ESBA-garancia felső határa (az eredeti 16 milliárd EUR-ról) 26 milliárd EUR-ra emelkedett, a garanciaalap korlátja pedig a teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-ára csökkent (az eredeti 50 %-ról). Az ESBA-garanciaalap teljes összege ezért várhatóan 9,1 milliárd EUR lesz. Az ESBA-garanciaalap teljes eszközállománya 2020. december 31-én8,0 millió EUR volt, amely 18,9 milliárd EUR összegű folyósított összegekre nyújt fedezetet.

14

Az EFFA-rendelet (az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet (15)) értelmében a legfeljebb 1,5 milliárd EUR összegű (a külső hozzájárulásokkal tovább növelt) EFFA-garanciát az afrikai partnerországokban és az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokban történő beruházások támogatására kell rendelkezésre bocsátani. Az EU az EFFA-garanciát függő kötelezettségként teszi közzé az összevont éves beszámolójához fűzött megjegyzésekben (lásd a 4.1.1. megjegyzést). 2020. december 31-én tizenöt, összesen 1 370 millió EUR összegű EFFA-garanciamegállapodás volt hatályban. Az EFFA-garanciaalapot az esetleges jövőbeli garancialehívások fedezésére hozták létre. Az alaphoz nyújtott hozzájárulások teljes összege 2020. december 31-én 0,8 milliárd EUR-t tett ki. Mivel a garanciamegállapodások többségét 2020-ban kötötték meg a partnerekkel, a program a felfutó szakaszban jár: a partnerek 2020 végéig 438 millió EUR összegben írtak alá garantált műveletet.

15

4.1.1.

A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret hatálybalépését követően az ESBA-garanciaalap nettó eszközei 2021. január 1-jétől átcsoportosítással a közös tartalékalapba kerültek (16), amely a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret szerinti költségvetési biztosítékokból és pénzügyi támogatási programokból eredő pénzügyi kötelezettségek fedezésére képzett tartalékokat kezeli. Az EFFA-garanciaalap és a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap eszközei várhatóan 2021 folyamán kerülnek átcsoportosításra a közös tartalékalapba.

16

6.3.   PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ HITELEK ÉS KAPCSOLÓDÓ HITELFELVÉTELEK

PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ HITELEK ÉS KAPCSOLÓDÓ HITELFELVÉTELEK

A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács határozatai alapján pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak és harmadik országoknak a tőkepiacokról finanszírozott kétoldalú hitelek formájában, az uniós költségvetés garanciájával.

2020-ban a Bizottság az EU nevében négy fő programot működtetett, amelyek keretében hitelt nyújthat:

| — | fizetésimérleg-támogatás, |
| --- | --- |

—

fizetésimérleg-támogatás,

| — | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében nyújtott támogatás, |
| --- | --- |

—

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében nyújtott támogatás,

| — | makroszintű pénzügyi támogatás és |
| --- | --- |

—

makroszintű pénzügyi támogatás és

| — | a SURE keretében nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

—

a SURE keretében nyújtott támogatás.

Az uniós hitelezés finanszírozásához szükséges tőkét a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél veszik fel. Az EU pénzügyi támogatási programokra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési műveletei nem költségvetési műveletek. A forrásokat általánosságban „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben veszik fel és kölcsönzik tovább a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a pénzügyi eszközök adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja az időben és teljes mértékben történő törlesztést. A Bizottság eljárásokat alakított ki annak biztosítására, hogy a hitelfelvételt nemteljesítés esetén is visszafizessék.

2020. december 31-én a pénzügyi támogatásként nyújtott hitelek nominális összege az alábbiak szerint alakult:

| milliárd EUR |
| --- |
| | Összes nyújtott | Teljes kifizetett összeg az év végén | Teljes visszafizetett összeg az év végén | Fennálló egyenleg az év végén |
| SURE | | | | |
| Belgium | 7,8 | 2,0 | — | 2,0 |
| Bulgária | 0,5 | — | — | — |
| Horvátország | 1,0 | 0,5 | — | 0,5 |
| Ciprus | 0,5 | 0,3 | — | 0,3 |
| Csehország | 2,0 | — | — | — |
| Görögország | 2,7 | 2,0 | — | 2,0 |
| Magyarország | 0,5 | 0,2 | — | 0,2 |
| Írország | 2,5 | — | — | — |
| Olaszország | 27,4 | 16,5 | — | 16,5 |
| Lettország | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Litvánia | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Málta | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Lengyelország | 11,2 | 1,0 | — | 1,0 |
| Portugália | 5,9 | 3,0 | — | 3,0 |
| Románia | 4,1 | 3,0 | — | 3,0 |
| Szlovákia | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Szlovénia | 1,1 | 0,2 | — | 0,2 |
| Spanyolország | 21,3 | 10,0 | — | 10,0 |
| | 90,3 | 39,5 | — | 39,5 |
| EFSM | | | | |
| Írország | 22,5 | 22,5 | — | 22,5 |
| Portugália | 26,0 | 24,3 | — | 24,3 |
| | 48,5 | 46,8 | — | 46,8 |
| MFA | | | | |
| Ukrajna | 5,0 | 4,4 | (0,6 ) | 3,8 |
| Tunézia | 1,4 | 0,8 | — | 0,8 |
| Jordánia | 1,1 | 0,6 | — | 0,6 |
| Egyéb | 1,5 | 0,8 | (0,2 ) | 0,6 |
| | 9,0 | 6,6 | (0,8 ) | 5,8 |
| BOP | | | | |
| Lettország | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| Összesen | 150,9 | 95,8 | (3,5 ) | 92,3 |

milliárd EUR

Összes nyújtott

Összes nyújtott

Teljes kifizetett összeg az év végén

Teljes kifizetett összeg az év végén

Teljes visszafizetett összeg az év végén

Teljes visszafizetett összeg az év végén

Fennálló egyenleg az év végén

Fennálló egyenleg az év végén

SURE

SURE

Belgium

7,8

2,0

—

2,0

Bulgária

0,5

—

—

—

Horvátország

1,0

0,5

—

0,5

Ciprus

0,5

0,3

—

0,3

Csehország

2,0

—

—

—

Görögország

2,7

2,0

—

2,0

Magyarország

0,5

0,2

—

0,2

Írország

2,5

—

—

—

Olaszország

27,4

16,5

—

16,5

Lettország

0,2

0,1

—

0,1

Litvánia

0,6

0,3

—

0,3

Málta

0,2

0,1

—

0,1

Lengyelország

11,2

1,0

—

1,0

Portugália

5,9

3,0

—

3,0

Románia

4,1

3,0

—

3,0

Szlovákia

0,6

0,3

—

0,3

Szlovénia

1,1

0,2

—

0,2

Spanyolország

21,3

10,0

—

10,0

90,3

90,3

39,5

39,5

—

39,5

39,5

EFSM

EFSM

Írország

22,5

22,5

—

22,5

Portugália

26,0

24,3

—

24,3

48,5

48,5

46,8

46,8

—

46,8

46,8

MFA

MFA

Ukrajna

5,0

4,4

(0,6 )

3,8

Tunézia

1,4

0,8

—

0,8

Jordánia

1,1

0,6

—

0,6

Egyéb

1,5

0,8

(0,2 )

0,6

9,0

9,0

6,6

6,6

(0,8 )

(0,8 )

5,8

5,8

BOP

BOP

Lettország

3,1

2,9

(2,7 )

0,2

3,1

3,1

2,9

2,9

(2,7 )

(2,7 )

0,2

0,2

Összesen

Összesen

150,9

150,9

95,8

95,8

(3,5 )

(3,5 )

92,3

92,3

Az év végén fennálló összegek visszafizetési ütemterve a következő:

| milliárd EUR |
| --- |
| | SURE | EFSM | MFA | ÖSSZESEN |
| 2021 | — | 9,8 | — | 9,8 |
| 2022 | — | 2,7 | — | 2,7 |
| 2023 | — | 3,5 | 0,1 | 3,6 |
| 2024 | — | 2,6 | 0,6 | 3,2 |
| 2025 | 8,0 | 2,4 | — | 10,4 |
| 2026 | — | 4,0 | 0,1 | 4,1 |
| 2027 | — | 3,0 | 0,2 | 3,2 |
| 2028 | — | 2,3 | 0,2 | 2,5 |
| 2029 | — | 1,4 | 0,9 | 2,3 |
| 2030 | 10,0 | — | 0,1 | 10,1 |
| 2031 | — | 2,2 | 0,9 | 3,1 |
| 2032 | — | 3,0 | 0,1 | 3,1 |
| 2033 | — | 2,1 | 0,5 | 2,6 |
| 2034 | | — | 0,2 | 0,2 |
| 2035 | 8,5 | 2,0 | 1,9 | 12,4 |
| 2036 | — | 1,0 | — | 1,0 |
| 2038 | — | 1,8 | — | 1,8 |
| 2040 | 7,0 | — | — | 7,0 |
| 2042 | — | 3,0 | — | 3,0 |
| 2050 | 6,0 | — | — | 6,0 |
| Összesen | 39,5 | 46,8 | 5,8 | 92,1 |

milliárd EUR

SURE

SURE

EFSM

EFSM

MFA

MFA

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

2021

—

9,8

—

9,8

2022

—

2,7

—

2,7

2023

—

3,5

0,1

3,6

2024

—

2,6

0,6

3,2

2025

8,0

2,4

—

10,4

2026

—

4,0

0,1

4,1

2027

—

3,0

0,2

3,2

2028

—

2,3

0,2

2,5

2029

—

1,4

0,9

2,3

2030

10,0

—

0,1

10,1

2031

—

2,2

0,9

3,1

2032

—

3,0

0,1

3,1

2033

—

2,1

0,5

2,6

2034

—

0,2

0,2

2035

8,5

2,0

1,9

12,4

2036

—

1,0

—

1,0

2038

—

1,8

—

1,8

2040

7,0

—

—

7,0

2042

—

3,0

—

3,0

2050

6,0

—

—

6,0

Összesen

Összesen

39,5

39,5

46,8

46,8

5,8

5,8

92,1

92,1

SURE

SURE

A SURE 2020-ban jött létre azzal a céllal, hogy pénzügyi támogatást nyújtson azoknak a tagállamoknak, amelyek a Covid19-világjárvány által a területükön okozott súlyos gazdasági zavarokkal küzdenek, vagy ahol ilyen zavarok komoly veszélye áll fenn. Az eszköz az érintett tagállamok által hozott nemzeti intézkedéseket egészíti ki.

A pénzügyi támogatás maximális összege az összes tagállamra vonatkozóan nem haladhatja meg a 100 milliárd EUR-t. 2020-ban a tagállamok összesen 85,9 milliárd EUR összegről írtak alá hitelkeret-megállapodást, amelyből 39,5 milliárd EUR folyósítása történt meg. A hitelek futamideje 5, 10, 15, 20 és 30 év között változik.

EURÓPAI PÉNZÜGYI STABILIZÁCIÓS MECHANIZMUS (EFSM)

EURÓPAI PÉNZÜGYI STABILIZÁCIÓS MECHANIZMUS (EFSM)

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (EFSM) azért hozták létre, hogy pénzügyi támogatást nyújtson minden olyan tagállamnak, amely általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzd, vagy annak komoly veszélye áll fenn. Az EFSM 2011 és 2014 között a reformok végrehajtásától függő pénzügyi támogatást nyújtott Írországnak és Portugáliának. A program lejárt, és további hitel nem hívható le, jóllehet továbbra is igénybe lehet venni olyan konkrét feladatokra, mint például az Írországnak és Portugáliának nyújtott hitelek futamidejének meghosszabbítása és áthidaló hitelek nyújtása. 2021 februárjában Írország és Portugália a 2021. júniusban (4,8 milliárd EUR) és a 2021. szeptemberben (5 milliárd EUR) esedékes összegek futamidejének meghosszabbítását kérte. 2021 áprilisában a Bizottság 4,8 milliárd EUR összegű hitelt vett fel a 2021 júniusában esedékes hitelek megújítására, amelyek futamideje 15 évvel hosszabbodott meg.

2020-ban nem került sor új műveletre vagy hiteltörlesztésre.

MFA

MFA

A makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) az EU által az EU-n kívüli, fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi segítségnyújtást jelent. Közép- és hosszú távú hitelek vagy támogatások, vagy ezek kombinációja formájában valósul meg, és csak olyan országok számára áll rendelkezésre, amelyek folyósítással járó IMF-program kedvezményezettjei.

2020-ban a Bizottság 3 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatási csomagra irányuló javaslatot fogadott el tíz bővítési és szomszédságpolitikai partner javára, hogy segítse őket a koronavírus-járvány által okozott gazdasági károk mérséklésében. A határozatot az Európai Parlament és a Tanács 2020. május 25-én fogadta el.

2020-ban az MFA-program keretében összesen 1,7 milliárd EUR folyósítására került sor.

BOP

BOP

A fizetésimérleg-eszköz olyan támogatási program, amelyet a fizetési mérlegükkel kapcsolatban nehézségekkel küzdő vagy nehézségekkel fenyegetett, euróövezeten kívüli országok számára alakítottak ki. A fizetésimérleg-támogatás a mögöttes gazdasági problémák kezelésére kidolgozott szakpolitikák végrehajtásától függő középtávú hitelek formájában valósul meg. Az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás jellemzően a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) és más nemzetközi intézményekkel vagy országokkal együttműködésben valósul meg.

2020-ban nem került sor új műveletre vagy hiteltörlesztésre.

6.4.   A PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

A PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSI PROGRAMOKRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az uniós hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet az uniós tagállamok garantálnak (költségvetési függő kötelezettségek). Az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi. A kedvezményezett tagállam nemteljesítése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben az adott időpontban ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (17) 14. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott hitelek kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. A „back-to-back” hitelezés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat.

17

A SURE keretében a tagállamoknak nyújtott hitelekhez a tagállamok által nyújtott önkéntes garanciák rendszere kapcsolódik, amely a pénzügyi támogatás maximális összegének 25 %-át teszi ki. Az egyes tagállamoknak a garancia teljes összegéhez való hozzájárulása megfelel az Európai Unió teljes bruttó nemzeti jövedelmén (GNI) belüli, a 2020. évi uniós költségvetésen alapuló részarányuknak.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részletek számát és a hitelcsomag (átlagos) futamidejének maximumát. A Bizottság és az érintett tagállam ezt követően megállapodik a hitel/finanszírozás paramétereiről, különösen a részletek futamidejéről. Ezenfelül a hitel első részletének kivételével valamennyi részlet a szakpolitikai feltételek teljesítésétől függ, az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben, ami a finanszírozási műveletek ütemezését befolyásoló újabb tényező. Ez azt jelenti, hogy a kibocsátások ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelezési tevékenységtől függ. A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 3–30 év közötti.

7.   A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ELEMZÉSE

7.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az EU összevont bevétele magában foglalja a visszterhes ügyletekhez és a nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó összegeket, amelyek közül az utóbbi összegek a legjelentősebbek.- A nem visszterhes bevételek (GNI-alapú források, tradicionális saját források, héa-források, pénzbírságok, a kiadások visszafizettetése, az Egyesült Királyság EU-ból való 2020. évi kilépésével kapcsolatos bevételek egyszeri hatása nélkül) fő kategóriáinak ötéves tendenciája a következő:

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája

(millió EUR)

(millió EUR)

Image 6

Mivel a költségvetési bevételeknek meg kell egyezniük a költségvetési kiadásokkal (vagy meg kell azokat haladniuk), a fentiekben bemutatott bevételi tendencia fő hajtóereje az évente teljesített kifizetésekben rejlik.

2020-ban az összevont bevétel 224,0 milliárd EUR-t tett ki, ami jelentős, 63,7 milliárd EUR összegű (39,7 %-os) növekedést jelent az előző évi 160,3 milliárd EUR-hoz képest. E fejlemény elsődleges oka az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének pénzügyi hatása (47,5 milliárd EUR). Ezen egyszeri hatás figyelembevételével a 2020. évi összevont bevétel 176,5 milliárd EUR-t tett ki, ami az előző évhez képest még mindig 16,2 milliárd EUR összegű (10,1 %-os) növekedést jelent. Ez a kiigazított növekedés elsősorban a következő hatásoknak tudható be:

| — | A GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelem), az EU működési bevételének elsődleges eleméből származó bevételek a 2019. évi 108,8 milliárd EUR-ról 2020-ban 125,4 milliárd EUR-ra emelkedtek. A 16,6 milliárd EUR összegű, azaz 15,3 %-os növekedés főként a kifizetési előirányzatok 2020. évi, a kulcsfontosságú uniós szakpolitikák – pl. a Covid19-oltóanyagokra vonatkozó (a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközön keresztül végrehajtott) stratégia – és a kohéziós terület (a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezés elfogadása révén történő) megerősítésére szánt kifizetési előirányzatok növekedésének tudható be. |
| --- | --- |

—

A GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelem), az EU működési bevételének elsődleges eleméből származó bevételek a 2019. évi 108,8 milliárd EUR-ról 2020-ban 125,4 milliárd EUR-ra emelkedtek. A 16,6 milliárd EUR összegű, azaz 15,3 %-os növekedés főként a kifizetési előirányzatok 2020. évi, a kulcsfontosságú uniós szakpolitikák – pl. a Covid19-oltóanyagokra vonatkozó (a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközön keresztül végrehajtott) stratégia – és a kohéziós terület (a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezés elfogadása révén történő) megerősítésére szánt kifizetési előirányzatok növekedésének tudható be.

| — | Az egyéb nem visszterhes bevételek a 2019. évi 2,1 milliárd EUR-ról 2020-ban 7,1 milliárd EUR-ra emelkedtek. Az 5,0 milliárd EUR összegű növekedés elsősorban a 2020-ban működésbe lépett Innovációs Alaphoz való tagállami hozzájárulásból (2,1 milliárd EUR), az előző év költségvetési többletének növekedéséből (2020-ban 3,2 milliárd EUR, szemben a 2019. évi 1,8 milliárd EUR-val), valamint a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközének kiegészítésére szolgáló 0,8 milliárd EUR összegű tagállami hozzájárulásból adódott. |
| --- | --- |

—

Az egyéb nem visszterhes bevételek a 2019. évi 2,1 milliárd EUR-ról 2020-ban 7,1 milliárd EUR-ra emelkedtek. Az 5,0 milliárd EUR összegű növekedés elsősorban a 2020-ban működésbe lépett Innovációs Alaphoz való tagállami hozzájárulásból (2,1 milliárd EUR), az előző év költségvetési többletének növekedéséből (2020-ban 3,2 milliárd EUR, szemben a 2019. évi 1,8 milliárd EUR-val), valamint a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközének kiegészítésére szolgáló 0,8 milliárd EUR összegű tagállami hozzájárulásból adódott.

| — | A pénzügyi bevételek a 2019. évi 1,8 milliárd EUR-ról 2020-ban 3,4 milliárd EUR-ra nőttek. Az 1,6 milliárd EUR összegű (88,9 %-os) növekedés főként a késedelmi kamatok emelkedésének – konkrétabban az Egyesült Királyság tradicionális saját forrásaival (0,5 milliárd EUR) és a nem egyesült királyságbeli ügyekkel (0,5 milliárd EUR) összefüggésben –, valamint a SURE eszközhöz kapcsolódó kötvényprémiumokból származó bevételeknek (0,7 milliárd EUR) tudható be. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi bevételek a 2019. évi 1,8 milliárd EUR-ról 2020-ban 3,4 milliárd EUR-ra nőttek. Az 1,6 milliárd EUR összegű (88,9 %-os) növekedés főként a késedelmi kamatok emelkedésének – konkrétabban az Egyesült Királyság tradicionális saját forrásaival (0,5 milliárd EUR) és a nem egyesült királyságbeli ügyekkel (0,5 milliárd EUR) összefüggésben –, valamint a SURE eszközhöz kapcsolódó kötvényprémiumokból származó bevételeknek (0,7 milliárd EUR) tudható be.

| — | A pénzbírságokból származó bevételek a 2019. évi 4,3 milliárd EUR-ról 2020-ban 0,5 milliárd EUR-ra csökkentek. A 3,8 milliárd EUR összegű (88,4 %-os) csökkenés a 2020-ban kiszabott pénzbírságok alacsonyabb számának és összegének tudható be. Míg 2020-ban a főbb pénzbírságok összesen 0,26 milliárd EUR-t tettek ki (Orbia, Clariant és Celanese), a 2019. évi legnagyobb esetek (Google, két Forex-ügy, MasterCard) 3,1 milliárd EUR összegű pénzbírságot eredményeztek. |
| --- | --- |

—

A pénzbírságokból származó bevételek a 2019. évi 4,3 milliárd EUR-ról 2020-ban 0,5 milliárd EUR-ra csökkentek. A 3,8 milliárd EUR összegű (88,4 %-os) csökkenés a 2020-ban kiszabott pénzbírságok alacsonyabb számának és összegének tudható be. Míg 2020-ban a főbb pénzbírságok összesen 0,26 milliárd EUR-t tettek ki (Orbia, Clariant és Celanese), a 2019. évi legnagyobb esetek (Google, két Forex-ügy, MasterCard) 3,1 milliárd EUR összegű pénzbírságot eredményeztek.

A fenti változásokat ellensúlyozta, hogy a tradicionális saját forrásokból származó bevételek a 2019. évi 21,2 milliárd EUR-ról 2020-ben 19,6 milliárd EUR-ra csökkentek (1,6 milliárd EUR-val, azaz 7,5 %-kal), a visszafizettetések pedig a 2019. évi 2,6 milliárd EUR-ról 2020-ben 1,4 milliárd EUR-ra estek vissza (1,2 milliárd EUR-val, azaz 46,2 %-kal).

7.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

Az összevont pénzügyi beszámolóban megjelenített fő kiadási tételek a megosztott irányítás alá tartozó transzferjellegű kifizetések, amelyek a következő alapokat érintik: i. Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), ii. Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök, iii. Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és Kohéziós Alap (KA) és iv. Európai Szociális Alap (ESZA). Ezek az alapok együttesen 109,7 milliárd EUR-t, azaz a 2020-ban felmerült 166,6 milliárd EUR összegű összes kiadás 65,9 %-át tették ki (2019-ben összegük 103,9 milliárd EUR, a kiadásokon belüli arányuk 66,8 % volt). A költségek megoszlása az alábbi ábrán látható:

A tagállamok által a 2020-as pénzügyi évre vonatkozóan (megosztott irányítással) végrehajtott fő kiadások relatív súlya

A tagállamok által a 2020-as pénzügyi évre vonatkozóan (megosztott irányítással) végrehajtott fő kiadások relatív súlya

Image 7

A közvetlen irányítás keretében felmerült kiadások a Bizottság, a végrehajtó ügynökségek és a vagyonkezelői alapok általi költségvetés-végrehajtást mutatják. Közvetett irányítás esetén a költségvetést az uniós ügynökségek, az uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és egyéb jogalanyok hajtják végre.

Az EU kiadásként számol el bizonyos jövőbeli kifizetési kötelezettségeket, még ha azokat nem is tüntetik fel a készpénz alapú költségvetési számlákon. Jelentős összegeket tüntetnek fel a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó szállítói kötelezettségek és elhatárolt költségek, valamint a biztosok, az uniós intézmények tagjai és a személyzet által megszerzett nyugdíjjogosultságokkal és egyéb, a munkaviszony megszűnése utáni jogosultságokkal kapcsolatos munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek alatt is.

A kiadások összességében 7,1 %-kal, azaz 11,1 milliárd EUR-val, 155,5 milliárd EUR-ról 166,6 milliárd EUR-ra nőttek 2019-hez képest, ami főként a következő hatások eredménye:

| — | Az ERFA és a kohéziós alapok kiadásai a 2019. évi 35,2 milliárd EUR-ról 2020-ban 41,1 milliárd EUR-ra nőttek. Az 5,9 milliárd EUR összegű (16,8 %-os) növekedés a többéves pénzügyi keret előrehaladtával a programok jobb végrehajtásának tudható be. |
| --- | --- |

—

Az ERFA és a kohéziós alapok kiadásai a 2019. évi 35,2 milliárd EUR-ról 2020-ban 41,1 milliárd EUR-ra nőttek. Az 5,9 milliárd EUR összegű (16,8 %-os) növekedés a többéves pénzügyi keret előrehaladtával a programok jobb végrehajtásának tudható be.

| — | Az ESZA kiadásai a 2019. évi 11,2 milliárd EUR-ról 2020-ban 13,7 milliárd EUR-ra nőttek. A 2,5 milliárd EUR összegű (22,3 %-os) növekedés főként a nagyobb mértékű végrehajtásból adódott. |
| --- | --- |

—

Az ESZA kiadásai a 2019. évi 11,2 milliárd EUR-ról 2020-ban 13,7 milliárd EUR-ra nőttek. A 2,5 milliárd EUR összegű (22,3 %-os) növekedés főként a nagyobb mértékű végrehajtásból adódott.

| — | A Bizottság közvetlen irányítása alá tartozó kiadások a 2019. évi 18,9 milliárd EUR-ról 2020-ban 22,1 milliárd EUR-ra nőttek. A 3,2 milliárd EUR összegű (16,9 %-os) növekedés főként a Covid19-oltóanyagokra fordított kiadásoknak (1,6 milliárd EUR), valamint a szomszédsági és előcsatlakozási eszközök kiadásainak (0,6 milliárd EUR) tudható be. |
| --- | --- |

—

A Bizottság közvetlen irányítása alá tartozó kiadások a 2019. évi 18,9 milliárd EUR-ról 2020-ban 22,1 milliárd EUR-ra nőttek. A 3,2 milliárd EUR összegű (16,9 %-os) növekedés főként a Covid19-oltóanyagokra fordított kiadásoknak (1,6 milliárd EUR), valamint a szomszédsági és előcsatlakozási eszközök kiadásainak (0,6 milliárd EUR) tudható be.

| — | Az EMGA kiadásai a 2019. évi 44,0 milliárd EUR-ról 2020-ban 40,5 milliárd EUR-ra csökkentek. A 3,5 milliárd EUR összegű (8 %-os) csökkenés főként a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez való hozzájárulást célzó közvetlen kifizetésekre igényelt összegek 2,6 milliárd EUR-s csökkenéséből adódott. |
| --- | --- |

—

Az EMGA kiadásai a 2019. évi 44,0 milliárd EUR-ról 2020-ban 40,5 milliárd EUR-ra csökkentek. A 3,5 milliárd EUR összegű (8 %-os) csökkenés főként a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez való hozzájárulást célzó közvetlen kifizetésekre igényelt összegek 2,6 milliárd EUR-s csökkenéséből adódott.

7.3.   ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

A mérleg eszközoldalán a legjelentősebb tételek a pénzügyi eszközökhöz kapcsolódnak (a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek kivételével), amelyek az EU teljes eszközállományának 40,4 %-át teszik ki. Ezeket a követelések és az előfinanszírozás követik 26,6 %-os, illetve 22,4 %-os aránnyal:

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Image 8

2020. december 31-én a teljes eszközállomány 280,0 milliárd EUR-t tett ki, ami 101,1 milliárd EUR összegű, azaz 56,5 %-os növekedést jelent az előző évhez képest (2019: 178,9 milliárd EUR), elsősorban az alábbi fő változások eredményeként:

| — | A követelések a 2019. évi 24,0 milliárd EUR-ról 2020-ban 74,5 milliárd EUR-ra nőttek. A jelentős, 50,5 milliárd EUR összegű növekedés elsősorban az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének és az ebből származó követelésnek (47,5 milliárd EUR) tudható be. |
| --- | --- |

—

A követelések a 2019. évi 24,0 milliárd EUR-ról 2020-ban 74,5 milliárd EUR-ra nőttek. A jelentős, 50,5 milliárd EUR összegű növekedés elsősorban az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének és az ebből származó követelésnek (47,5 milliárd EUR) tudható be.

| — | A hitelállomány a 2019. évi 52,7 milliárd EUR-ról 2020-ban 93,3 milliárd EUR-ra bővült. A jelentős, 40,6 milliárd EUR összegű (77,0 %-os) növekedés főként a SURE keretében nyújtott pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitelekből (39,5 milliárd EUR) adódik. |
| --- | --- |

—

A hitelállomány a 2019. évi 52,7 milliárd EUR-ról 2020-ban 93,3 milliárd EUR-ra bővült. A jelentős, 40,6 milliárd EUR összegű (77,0 %-os) növekedés főként a SURE keretében nyújtott pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitelekből (39,5 milliárd EUR) adódik.

| — | Az előfinanszírozás a 2019. évi 51,4 milliárd EUR-ról 2020-ban 62,7 milliárd EUR-ra nőtt. A 11,3 milliárd EUR összegű (22,0 %-os) növekedés főként annak tudható be, hogy a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezés intézkedéseinek részeként 2020-ban elmaradt a 2019. évi előfinanszírozás visszafizettetése (6,6 milliárd EUR), ugyanakkor 1 milliárd EUR összegű előfinanszírozás irányult a Covid19-világjárvány kezelésére szolgáló oltóanyagok kifejlesztésére. |
| --- | --- |

—

Az előfinanszírozás a 2019. évi 51,4 milliárd EUR-ról 2020-ban 62,7 milliárd EUR-ra nőtt. A 11,3 milliárd EUR összegű (22,0 %-os) növekedés főként annak tudható be, hogy a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezés intézkedéseinek részeként 2020-ban elmaradt a 2019. évi előfinanszírozás visszafizettetése (6,6 milliárd EUR), ugyanakkor 1 milliárd EUR összegű előfinanszírozás irányult a Covid19-világjárvány kezelésére szolgáló oltóanyagok kifejlesztésére.

Az év végén 16,7 milliárd EUR összegű készpénzállomány a következő fő elemekből áll:

| — | Az év végéig 9,4 milliárd EUR összegű kifizetés nem teljesült, amelyből 7,9 milliárd EUR címzett bevételhez kapcsolódik. A címzett bevételek között szerepel a kibocsátási egységek értékesítéséből származó 1,3 milliárd EUR összegű pénzeszköz, amelyet az EBB fizetett vissza azt követően, hogy az összeget a tagállamok az Innovációs Alaphoz rendelték. |
| --- | --- |

—

Az év végéig 9,4 milliárd EUR összegű kifizetés nem teljesült, amelyből 7,9 milliárd EUR címzett bevételhez kapcsolódik. A címzett bevételek között szerepel a kibocsátási egységek értékesítéséből származó 1,3 milliárd EUR összegű pénzeszköz, amelyet az EBB fizetett vissza azt követően, hogy az összeget a tagállamok az Innovációs Alaphoz rendelték.

| — | Pénzügyi eszközökkel összefüggésben 2,4 milliárd EUR kapcsolódik elsősorban olyan pénzeszköz-egyenértékesekhez, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljából, valamint a költségvetési biztosítékokhoz kapcsolódó garanciaalapokban tartott pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek. A pénzügyi eszközökhöz és garanciaalapokhoz tartozó pénzeszközök csak az érintett programok keretében használhatóak fel. |
| --- | --- |

—

Pénzügyi eszközökkel összefüggésben 2,4 milliárd EUR kapcsolódik elsősorban olyan pénzeszköz-egyenértékesekhez, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljából, valamint a költségvetési biztosítékokhoz kapcsolódó garanciaalapokban tartott pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek. A pénzügyi eszközökhöz és garanciaalapokhoz tartozó pénzeszközök csak az érintett programok keretében használhatóak fel.

| — | Az ügynökségekhez és a közös vállalkozásokhoz tartozó 1,6 milliárd EUR, amelyet e szervezetek nevében a Bizottság pénztára kezel. |
| --- | --- |

—

Az ügynökségekhez és a közös vállalkozásokhoz tartozó 1,6 milliárd EUR, amelyet e szervezetek nevében a Bizottság pénztára kezel.

| — | 1,5 milliárd EUR összegű, pénzbírsághoz kapcsolódó pénzeszköz, amely főként a Bizottság által még folyamatban lévő ügyekben kiszabott pénzbírságokkal összefüggésben beszedett pénzeszközöket takar, kisebb mértékben pedig a következő évben a költségvetésbe átcsoportosítandó, jogerőre emelkedett pénzbírságokhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

—

1,5 milliárd EUR összegű, pénzbírsághoz kapcsolódó pénzeszköz, amely főként a Bizottság által még folyamatban lévő ügyekben kiszabott pénzbírságokkal összefüggésben beszedett pénzeszközöket takar, kisebb mértékben pedig a következő évben a költségvetésbe átcsoportosítandó, jogerőre emelkedett pénzbírságokhoz kapcsolódik.

| — | A konszolidáció körébe tartozó egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó, 1,4 milliárd EUR összegű pénzeszköz. |
| --- | --- |

—

A konszolidáció körébe tartozó egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó, 1,4 milliárd EUR összegű pénzeszköz.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Megjegyzendő, hogy az előfinanszírozás szintjét jelentősen befolyásolja a többéves pénzügyi keret ciklusa – például a többéves pénzügyi keret időszakának elején várhatóan nagy előlegeket kell kifizetni a tagállamok részére a kohéziós politika keretében, és ezek az összegek a programok lezárásáig a tagállamok rendelkezésére állnak. Éves előfinanszírozást is kifizetnek, amelyet az adott éven belül fel kell használni, vagy az éves zárási ciklus részeként a következő évben vissza kell téríttetni. A Bizottság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az előfinanszírozást megfelelő szinten tartsa. Egyensúlyt kell teremteni a projektek elegendő finanszírozásának biztosítása és a kiadások kellő időben történő elszámolása között.

Az uniós mérlegben szereplő teljes előfinanszírozás (amely nem tartalmazza a tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket, valamint a Bêkou és az Afrika vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulásokat) 55,5 milliárd EUR-t tesz ki (2019: 44,4 milliárd EUR), amelynek szinte az egésze bizottsági tevékenységekhez kapcsolódik. A Bizottság által nyújtott előfinanszírozás mintegy 58 %-a megosztott irányítású, ami azt jelenti, hogy a költségvetés végrehajtását a tagállamokhoz delegálják (a Bizottság felügyeleti szerepet lát el).

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Image 9

7.4.   KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

A mérleg kötelezettségoldalának legjelentősebb tételeit elsősorban az alábbi négy fő tétel képezi: i. nyugdíjkötelezettségek és a munkaviszony megszűnése utáni juttatásokra vonatkozó egyéb kötelezettségek; ii. hitelfelvételek; iii. harmadik felek felé fennálló szállítói kötelezettségek; és iv. elhatárolt költségek.

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Image 10

2020. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 313,5 milliárd EUR volt, ami az előző évhez (251,5 milliárd EUR) képest 62,0 milliárd EUR összegű, azaz 24,7 %-os növekedést jelent.

A fő változások az alábbi hatásokhoz kapcsolódnak:

| — | A nyugdíjak és a munkaviszony megszűnése utáni egyéb juttatások a 2019. évi 97,7 milliárd EUR-ról 2020-ban 116,0 milliárd EUR-ra emelkedtek. A 18,3 milliárd EUR összegű (18,7 %-os) növekedés főként a diszkontráta további jelentős csökkenése miatti pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi veszteségnek tudható be. |
| --- | --- |

—

A nyugdíjak és a munkaviszony megszűnése utáni egyéb juttatások a 2019. évi 97,7 milliárd EUR-ról 2020-ban 116,0 milliárd EUR-ra emelkedtek. A 18,3 milliárd EUR összegű (18,7 %-os) növekedés főként a diszkontráta további jelentős csökkenése miatti pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi veszteségnek tudható be.

| — | A felvett hitelek állománya a 2019. évi 52,6 milliárd EUR-ról 2020-ban 93,2 milliárd EUR-ra nőtt. A 40,6 milliárd EUR összegű (77,2 %-os) növekedés főként a SURE 2020 végi, 39,5 milliárd EUR összegű kibocsátását tükrözi. |
| --- | --- |

—

A felvett hitelek állománya a 2019. évi 52,6 milliárd EUR-ról 2020-ban 93,2 milliárd EUR-ra nőtt. A 40,6 milliárd EUR összegű (77,2 %-os) növekedés főként a SURE 2020 végi, 39,5 milliárd EUR összegű kibocsátását tükrözi.

| — | A szállítói kötelezettségek állománya a 2019. évi 27,2 milliárd EUR-ról 2020-ban 32,4 milliárd EUR-ra bővült. Az 5,2 milliárd EUR összegű (19,1 %-os) növekedés főként a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó nyitott költségtérítési igényeknek tudható be, amelyek az év legvégén érkeztek be, és amelyek kezelése vagy kifizetése kifizetési előirányzat hiányában elmaradt. |
| --- | --- |

—

A szállítói kötelezettségek állománya a 2019. évi 27,2 milliárd EUR-ról 2020-ban 32,4 milliárd EUR-ra bővült. Az 5,2 milliárd EUR összegű (19,1 %-os) növekedés főként a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó nyitott költségtérítési igényeknek tudható be, amelyek az év legvégén érkeztek be, és amelyek kezelése vagy kifizetése kifizetési előirányzat hiányában elmaradt.

Összes beérkezett és a mérleg „szállítói kötelezettség” fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Összes beérkezett és a mérleg „szállítói kötelezettség” fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Image 11

Nettó eszközök

Nettó eszközök

Az eszközöket meghaladó kötelezettségállomány nem jelenti azt, hogy az uniós intézmények és szervek pénzügyi nehézségekkel küzdenének, hanem inkább azt, hogy bizonyos kötelezettségeket jövőbeli éves költségvetésekből kell majd finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást a folyó évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak a következő vagy későbbi években, jövőbeni költségvetésekből kerül sor, a kapcsolódó bevételeket csak a jövőbeni időszakokban számolják el. A kiemelendő legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységei (amelyek nagy részét általában a következő pénzügyi év első negyedévében fizetik ki) és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek (amelyeket több évtized alatt teljesítenek). A tagállamoktól lehívandó összegeknek a 2019. évi 77,6 milliárd EUR-ról a 2020. évi 38,5 milliárd EUR-ra való jelentős csökkenése elsősorban az Egyesült Királyságnak az Unióból való 2020-as kilépést követően aláírt, a kilépésről rendelkező megállapodás értelmében fennálló nettó kötelezettségeihez kapcsolódó bevételeknek tudható be – lásd az EU összevont éves beszámolójának 2.6.1.2. megjegyzését.

2.6.1.2.

8.   EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

Az Európai Unió (EU) egy olyan unió, amelyre a tagállamok közös célkitűzéseik elérése érdekében hatásköröket ruháznak. Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

8.1.   POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET

POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET

Uniós szerződések

Uniós szerződések

Az Uniót és az európai intézményeket vezérlő átfogó célkitűzéseket és elveket a Szerződések határozzák meg. Az Unió és az uniós intézmények kizárólag a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül járhatnak el a Szerződésekben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében, és ennek során be kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét (18). Célkitűzései megvalósítása és szakpolitikái végrehajtása érdekében az Unió gondoskodik a számára szükséges pénzügyi eszközökről. A Bizottság feladata az Unió általános érdekeinek előmozdítása, amely magában foglalja a költségvetés végrehajtását és a programok irányítását a tagállamokkal együttműködésben és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban.

18

Az EU a Szerződésben foglalt célkitűzéseket számos eszközzel valósítja meg, ezek egyike az uniós költségvetés. További eszköz például a közös jogi keret vagy a közös szakpolitikai stratégiák.

A Bizottság politikai prioritásai

A Bizottság politikai prioritásai

A Bizottság politikai prioritásait a Bizottság elnöke által meghatározott politikai iránymutatások rögzítik. Az Ursula von der Leyen elnök vezetésével 2019. december 1-jén hivatalba lépett Bizottság a következő hat fő célra összpontosít:

6 FŐ CÉL:

6 FŐ CÉL:

Európai zöld megállapodás

Európai zöld megállapodás

| — | Célunk az első klímasemleges kontinens megteremtése. |
| --- | --- |

—

Célunk az első klímasemleges kontinens megteremtése.

A digitális korra felkészült Európa

A digitális korra felkészült Európa

| — | Az emberek új generációs technológiákkal való felvértezése. |
| --- | --- |

—

Az emberek új generációs technológiákkal való felvértezése.

Emberközpontú gazdaság

Emberközpontú gazdaság

| — | A szociális méltányosság és a jólét szolgálatában. |
| --- | --- |

—

A szociális méltányosság és a jólét szolgálatában.

Európa globális szerepének erősítése

Európa globális szerepének erősítése

| — | Európa ambiciózusabb szerepre törekedjen, megerősítve egyedülálló védjegyünket, a felelős globális vezetést. |
| --- | --- |

—

Európa ambiciózusabb szerepre törekedjen, megerősítve egyedülálló védjegyünket, a felelős globális vezetést.

Az európai életmód előmozdítása

Az európai életmód előmozdítása

| — | Olyan egyenlőségközpontú Unió kialakítása, amely egyforma lehetőségeket biztosít mindannyiunk számára. |
| --- | --- |

—

Olyan egyenlőségközpontú Unió kialakítása, amely egyforma lehetőségeket biztosít mindannyiunk számára.

Az európai demokrácia megerősítése

Az európai demokrácia megerősítése

| — | Demokráciánk ösztönzése, védelme és megerősítése. |
| --- | --- |

—

Demokráciánk ösztönzése, védelme és megerősítése.

A többéves pénzügyi keret és a kiadási programok

A többéves pénzügyi keret és a kiadási programok

Az uniós költségvetés által támogatott szakpolitikákat a többéves pénzügyi keretnek és a kiadási programokat és eszközöket meghatározó releváns ágazati jogszabályoknak megfelelően hajtják végre. Ezek az EU politikai prioritásait fogalmazzák meg pénzügyi értelemben elegendően hosszú időszakra ahhoz, hogy eredményesen meg lehessen azokat valósítani, és koherens hosszú távú jövőképet lehessen nyújtani az uniós források kedvezményezettjei és a társfinanszírozó nemzeti hatóságok számára. A többéves pénzügyi keret maximális éves összegeket (felső határokat) határoz meg az uniós kiadások egészére és a főbb kiadási kategóriákra (fejezetekre) vonatkozóan. Az összes fejezet felső határainak összege adja a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes felső határát. A többéves pénzügyi keretet a Tanács valamennyi tagállam egyhangú szavazatával, az Európai Parlament egyetértésével fogadja el. A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keretet 2020. december 17-én fogadták el.

Éves költségvetés

Éves költségvetés

Az éves költségvetést a Bizottság készíti el, és az EUMSZ 314. cikke szerinti eljárás alapján rendszerint december közepén fogadja el az Európai Parlament és a Tanács. A költségvetési egyensúly elvének megfelelően egy adott pénzügyi évre vonatkozóan a teljes bevételnek egyensúlyban kell lennie a teljes kiadással (a kifizetési előirányzatokkal).

Az EU fő finanszírozási forrása a saját forrásokból származó bevétel, amelyet egyéb bevételek egészítenek ki. A saját forrásoknak három fajtája van: a tradicionális saját források (elsősorban vámok), a hozzáadottérték-adón alapuló (héaalapú) saját forrás és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrás. Az EU tevékenységeiből származó egyéb bevételek (pl. versenyügyi pénzbírságok) általában a teljes bevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki (figyelmen kívül hagyva az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének a 2020. évi éves beszámolóra gyakorolt egyszeri hatását). A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra.

Irányítási módok

Irányítási módok

Az uniós költségvetés végrehajtásának három irányítási módja van, amelyek meghatározzák a pénz kifizetésének és kezelésének módját:

| — | Megosztott irányítás: A költségvetés nagy részét (mintegy 3/4-ét) a Bizottság a tagállamokkal együttműködve megosztott irányításban hajtja végre, különösen a strukturális alapok és a mezőgazdaság területén. |
| --- | --- |

—

Megosztott irányítás: A költségvetés nagy részét (mintegy 3/4-ét) a Bizottság a tagállamokkal együttműködve megosztott irányításban hajtja végre, különösen a strukturális alapok és a mezőgazdaság területén.

| — | Közvetlen irányítás: A Bizottság maga is irányít programokat, valamint egyedi programok végrehajtásával végrehajtó ügynökségeket is megbízhat. |
| --- | --- |

—

Közvetlen irányítás: A Bizottság maga is irányít programokat, valamint egyedi programok végrehajtásával végrehajtó ügynökségeket is megbízhat.

| — | Közvetett irányítás: A kiadásokra vonatkozó döntések közvetve, más uniós vagy EU-n kívüli szerveken keresztül is meghozhatók. Ilyen esetekben, vagyis ha a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat nemzeti ügynökségekre, az Európai Beruházási Bank Csoportra, harmadik országokra, nemzetközi szervezetekre (pl. a Világbankra vagy az ENSZ-re) és más szervezetekre (pl. uniós decentralizált ügynökségekre, közös vállalkozásokra) bízzák, az e szervezetek által végzett szükséges ellenőrzési és jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a Bizottság általi felügyeletet a költségvetési rendelet és/vagy a vonatkozó hozzájárulási megállapodások határozzák meg. |
| --- | --- |

—

Közvetett irányítás: A kiadásokra vonatkozó döntések közvetve, más uniós vagy EU-n kívüli szerveken keresztül is meghozhatók. Ilyen esetekben, vagyis ha a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat nemzeti ügynökségekre, az Európai Beruházási Bank Csoportra, harmadik országokra, nemzetközi szervezetekre (pl. a Világbankra vagy az ENSZ-re) és más szervezetekre (pl. uniós decentralizált ügynökségekre, közös vállalkozásokra) bízzák, az e szervezetek által végzett szükséges ellenőrzési és jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a Bizottság általi felügyeletet a költségvetési rendelet és/vagy a vonatkozó hozzájárulási megállapodások határozzák meg.

Költségvetési rendelet

Költségvetési rendelet

Az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet (19) az EU pénzügyei szabályozási architektúrájának központi jogszabálya. Részletesen meghatározza az uniós költségvetés végrehajtására alkalmazandó pénzügyi szabályokat, valamint a pénz hatékony és eredményes felhasználásának biztosításában részt vevő különböző szereplők szerepét, és megvalósítja a kitűzött célokat.

19

8.2.   IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

8.2.1.   
  Intézményi struktúra

Intézményi struktúra

Az Unió olyan intézményi kerettel rendelkezik, amelynek célja az Unió értékeinek érvényesítése, célkitűzéseinek előmozdítása, az Unió, valamint polgárai és a tagállamok érdekeinek szolgálata, továbbá az Unió politikái és intézkedései egységességének, eredményességének és folyamatosságának a biztosítása. A szervezeti felépítés olyan intézményekből, ügynökségekből és egyéb uniós szervekből áll, amelyek szerepelnek az EU összevont pénzügyi beszámolójában, amennyiben teljesülnek a költségvetési rendeletben meghatározott konszolidációs kritériumok és az alkalmazandó számviteli szabályok (a konszolidáció körébe tartozó szervezetek listáját lásd az EU összevont éves beszámolójához fűzött 9. megjegyzésben).

9.

Az Európai Parlament, a Tanáccsal közösen, jogalkotási és költségvetési feladatokat lát el. A Bizottság politikailag az Európai Parlamentnek tartozik elszámolással. A Tanács szakpolitikai döntéshozatali és koordinációs feladatokat is ellát az Uniónak az Európai Tanács által meghatározott általános politikai irányvonalán és prioritásain belül.

Az Európai Bizottság az Európai Unió végrehajtó szerve. Előmozdítja az Unió általános érdekeit, és ennek érdekében megteszi a megfelelő kezdeményezéseket. Biztosítja a Szerződések alkalmazását, és felügyeli az uniós jog tagállamok általi alkalmazását az Európai Unió Bíróságának ellenőrzése mellett. Koordinációs, végrehajtási és irányítási feladatokat lát el, végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat.

A Bizottság hajtja végre a költségvetést, nagyrészt a tagállamokkal együttműködve (20). Együtt biztosítják, hogy az előirányzatok felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően történjen. Rendeletek határozzák meg a költségvetés megosztott végrehajtása során a tagállamokat terhelő kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeket és az ezekkel járó felelősséget. A rendeletek továbbá valamennyi uniós intézmény számára megállapítják a saját kiadásaik végrehajtásában betöltött felelősségükre és szerepükre vonatkozó részletes szabályokat.

20

8.2.2.   
  A Bizottság irányítási struktúrája

A Bizottság irányítási struktúrája

A Bizottság irányítási rendszerét és azt, hogy az miként biztosítja a Bizottság korszerű, elszámoltatható és teljesítményorientált intézményként való működését, az Európai Bizottság irányításáról szóló, 2020. június 24-i C(2020) 4240 közlemény ismerteti.

A Bizottság ezeket a feladatokat a biztosi testület irányítása alatt látja el, amely prioritásokat határoz meg, és általános politikai felelősséget vállal a Bizottság munkájáért. Biztosi testületként a Bizottság az elnöke politikai irányítása alatt működik, aki az elnök politikai iránymutatásai formájában ismerteti az általa elérni kívánt célkitűzéseket. A Bizottság belső szervezetéről az elnök dönt, biztosítva, hogy az következetesen, hatékonyan és testületi szellemben tevékenykedjen. A belső szabályok szilárd ellenőrzési és irányítási eszközökből álló struktúrát hoznak létre, amely lehetővé teszi a biztosi testület számára, hogy politikai felelősséget vállaljon a Bizottság munkájáért. (21)

21

A biztosi testület a költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházza, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői. E decentralizált megközelítés olyan igazgatási kultúrát alakít ki, amely arra ösztönzi a köztisztviselőket, hogy vállaljanak felelősséget az ellenőrzésük alá tartozó tevékenységekért, továbbá megköveteli, hogy biztosítsák azon tevékenységek megbízhatóságát, amelyek tekintetében elszámoltathatók.

8.2.3.   
  A Bizottság pénzügyi irányítása

A Bizottság pénzügyi irányítása

A Bizottságon belül egyértelműen meghatározzák (például a költségvetési rendeletben és a belső szabályokban (22)) és megfelelően alkalmazzák a pénzügyi irányításban betöltött szerepeket és az abban viselt felelősségi köröket. A Bizottság főigazgatói és szolgálatvezetői megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként felelősek az uniós erőforrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodásért, a költségvetési rendelet rendelkezéseinek betartásáért, valamint megfelelő belsőkontroll-keret kialakításáért.

22

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a tevékenységek működési, valamint hatékony és eredményes pénzgazdálkodási szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig. A feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Minden megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízhat egy vagy két kockázatkezelésért és belső kontrollért felelős igazgatót a belső kontrollrendszerek végrehajtásának felügyeletével és nyomon követésével.

A Bizottság központi szolgálatai iránymutatást és tanácsokat adnak, valamint előmozdítják a bevált gyakorlatokat, többek között a szervezetirányító tanács munkája révén.

A költségvetési rendelet előírja, hogy minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie az elért eredményekről, valamint az év során végzett belső kontrollról és pénzgazdálkodási tevékenységekről. Ebben a jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelenti, hogy a forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá hogy működnek olyan kontrolleljárások, amelyek megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét. Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés az a fő eszköz, amelyen keresztül a biztosi testület politikai felelősséget vállal a költségvetés pénzügyi irányításáért.

a biztosi testület politikai felelősséget vállal a költségvetés pénzügyi irányításáért.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője központilag felel a pénzgazdálkodásért, a beszedési eljárásokért, a nemzetközi költségvetési számviteli standardok (IPSAS) alapján a számviteli szabályok megállapításáért, a számviteli rendszerek validálásáért, valamint a Bizottság és az EU összevont éves beszámolójának elkészítéséért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolót, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról. Az éves beszámolót a biztosok testülete fogadja el. A számvitelért felelős tisztviselő független, és nagy felelősséget visel a Bizottságban a pénzügyi jelentéstétel tekintetében.

A Bizottság belső ellenőre ehhez hasonlóan központosított és független szerepet tölt be, amelynek keretében független tanácsadást nyújt, illetve véleményeket és ajánlásokat ad ki a Bizottság, az uniós ügynökségek és más autonóm szervek belsőkontroll-rendszereinek minőségéről és működéséről.

Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság biztosítja a belső ellenőr függetlenségét, és nyomon követi a belső ellenőrzési munka minőségét, valamint azt, hogy a bizottsági szolgálatok mennyiben felelnek meg a belső és külső ellenőrzési ajánlásoknak, továbbá az Európai Számvevőszék mentesítéssel kapcsolatos megállapításainak és az uniós éves összevont beszámoló megbízhatóságára vonatkozó ajánlásainak. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság tanácsadó munkája elősegíti, hogy a Bizottság eredményesebben és hatékonyabban érje el céljait, és hozzájárul ahhoz, hogy a biztosi testület felügyelni tudja az Európai Bizottság irányítását, kockázatkezelését és belsőkontroll-gyakorlatait.

8.2.4.   
  Külső ellenőrzés és mentesítési eljárás

Külső ellenőrzés és mentesítési eljárás

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban a pénzeszközöket eredményes, hatékony és gazdaságos módon kell kezelni. Átfogó beszámoláson, külső ellenőrzésen és politikai ellenőrzésen alapuló elszámoltathatósági keret van érvényben, amelynek révén megalapozott bizonyosság nyerhető az uniós pénzeszközök megfelelő felhasználásáról.

Az Európai Számvevőszék minden évben megvizsgálja a beszámoló megbízhatóságát, a kapott bevételek és a felmerült kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, valamint a pénzgazdálkodásnak és a költségvetés-tervezéshez felhasznált minőségi szempontoknak – többek között a teljesítménydimenziónak – a megbízhatóságát. Az Európai Számvevőszék éves jelentésének közzététele a mentesítési eljárás kiindulópontja. Az ellenőrök emellett egyes kiadásokra vagy szakpolitikai területekre, illetve költségvetési vagy irányítási kérdésekre vonatkozó különjelentéseket is készítenek.

Európai Számvevőszék

Az Európai Parlament a Tanács ajánlása nyomán határoz arról, hogy véglegesen jóváhagyja-e annak módját, ahogyan a Bizottság az adott évben végrehajtotta az uniós költségvetést, vagyis „mentesítést” ad-e arra vonatkozóan. Az éves mentesítési eljárás biztosítja, hogy a Bizottság politikailag elszámoltatható legyen az uniós költségvetés végrehajtásáért.

Európai Parlament

Tanács

A mentesítésről szóló határozat emellett a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéscsomagján, a biztosok európai parlamenti meghallgatásán és a Bizottsághoz intézett írásbeli kérdésekre adott válaszokon alapul.

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2020. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 246. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet XIII. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról.

Rosa ALDEA BUSQUETS

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

2021. június 18.

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (1)

1

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| MÉRLEG | 35 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 36 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 37 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 38 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 39 |
| --- | --- |

| 1. | LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ | 53 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ | 91 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK | 100 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS | 110 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK | 124 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK | 126 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE | 126 |
| --- | --- | --- |

9.

MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Immateriális javak | 2.1 | 620 | 515 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 11 682 | 11 380 |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések | 2.3 | 588 | 591 |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 99 214 | 66 714 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 34 519 | 26 240 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 45 813 | 3 607 |
| | | 192 434 | 109 047 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 13 881 | 4 514 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 28 229 | 25 206 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 28 681 | 20 367 |
| Készletek | 2.7 | 80 | 68 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.8 | 16 742 | 19 745 |
| | | 87 613 | 69 900 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 280 047 | 178 947 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások | 2.9 | (116 020 ) | (97 659 ) |
| Céltartalékok | 2.10 | (3 878 ) | (3 707 ) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (84 399 ) | (53 071 ) |
| | | (204 297 ) | (154 437 ) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Céltartalékok | 2.10 | (1 527 ) | (1 116 ) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (10 649 ) | (1 446 ) |
| Szállítói kötelezettségek | 2.12 | (32 408 ) | (27 241 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.13 | (64 584 ) | (67 230 ) |
| | | (109 167 ) | (97 033 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (313 464 ) | (251 470 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (33 418 ) | (72 523 ) |
| Tartalékok | 2.14 | 5 062 | 5 037 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2) | 2.15 | (38 480 ) | (77 560 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (33 418 ) | (72 523 ) |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Immateriális javak

Immateriális javak

2.1

2.1

620

620

515

515

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

11 682

11 682

11 380

11 380

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

2.3

2.3

588

588

591

591

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

99 214

99 214

66 714

66 714

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

34 519

34 519

26 240

26 240

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

45 813

45 813

3 607

3 607

192 434

192 434

109 047

109 047

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

13 881

13 881

4 514

4 514

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

28 229

28 229

25 206

25 206

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

28 681

28 681

20 367

20 367

Készletek

Készletek

2.7

2.7

80

80

68

68

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.8

2.8

16 742

16 742

19 745

19 745

87 613

87 613

69 900

69 900

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

280 047

280 047

178 947

178 947

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

2.9

2.9

(116 020 )

(116 020 )

(97 659 )

(97 659 )

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(3 878 )

(3 878 )

(3 707 )

(3 707 )

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(84 399 )

(84 399 )

(53 071 )

(53 071 )

(204 297 )

(204 297 )

(154 437 )

(154 437 )

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(1 527 )

(1 527 )

(1 116 )

(1 116 )

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(10 649 )

(10 649 )

(1 446 )

(1 446 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.12

2.12

(32 408 )

(32 408 )

(27 241 )

(27 241 )

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

2.13

2.13

(64 584 )

(64 584 )

(67 230 )

(67 230 )

(109 167 )

(109 167 )

(97 033 )

(97 033 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(313 464 )

(313 464 )

(251 470 )

(251 470 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

Tartalékok

Tartalékok

2.14

2.14

5 062

5 062

5 037

5 037

Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2)

Tagállamoktól lehívandó összegek

2

2.15

2.15

(38 480 )

(38 480 )

(77 560 )

(77 560 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020 | 2019 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| GNI-alapú források | 3.1 | 125 393 | 108 820 |
| Tradicionális saját források | 3.2 | 19 559 | 21 235 |
| Héaalapú források | 3.3 | 17 858 | 18 128 |
| Pénzbírságok | 3.4 | 452 | 4 291 |
| Kiadások visszafizettetése | 3.5 | 1 355 | 2 627 |
| Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás | 3.6 | 47 456 | — |
| Egyéb | 3.7 | 7 116 | 2 072 |
| | | 219 190 | 157 174 |
| | | | |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Pénzügyi bevételek | 3.8 | 3 434 | 1 817 |
| Egyéb | 3.9 | 1 404 | 1 298 |
| | | 4 838 | 3 116 |
| Összes bevétel | | 224 028 | 160 289 |
| KIADÁSOK | | | |
| Tagállamok által végrehajtott | 3.10 | | |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | | (40 461 ) | (43 951 ) |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | | (14 467 ) | (13 541 ) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | | (41 118 ) | (35 178 ) |
| Európai Szociális Alap | | (13 677 ) | (11 218 ) |
| Egyéb | | (2 701 ) | (2 608 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 3.11 | (22 094 ) | (18 942 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3.12 | (3 530 ) | (3 131 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3.12 | (4 178 ) | (4 085 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 3.12 | (3 257 ) | (2 875 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | 3.13 | (11 995 ) | (11 613 ) |
| Finanszírozási költségek | 3.14 | (2 188 ) | (1 491 ) |
| Egyéb kiadások | 3.15 | (6 946 ) | (6 862 ) |
| Összes kiadás | | (166 612 ) | (155 493 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 57 416 | 4 796 |

millió EUR

Megjegyzés

2020

2019

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

GNI-alapú források

GNI-alapú források

3.1

3.1

125 393

125 393

108 820

108 820

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

3.2

3.2

19 559

19 559

21 235

21 235

Héaalapú források

Héaalapú források

3.3

3.3

17 858

17 858

18 128

18 128

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3.4

3.4

452

452

4 291

4 291

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

3.5

3.5

1 355

1 355

2 627

2 627

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

3.6

3.6

47 456

47 456

—

—

Egyéb

Egyéb

3.7

3.7

7 116

7 116

2 072

2 072

219 190

219 190

157 174

157 174

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevételek

Pénzügyi bevételek

3.8

3.8

3 434

3 434

1 817

1 817

Egyéb

Egyéb

3.9

3.9

1 404

1 404

1 298

1 298

4 838

4 838

3 116

3 116

Összes bevétel

Összes bevétel

224 028

224 028

160 289

160 289

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Tagállamok által végrehajtott

Tagállamok által végrehajtott

3.10

3.10

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

(40 461 )

(40 461 )

(43 951 )

(43 951 )

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

(14 467 )

(14 467 )

(13 541 )

(13 541 )

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

(41 118 )

(41 118 )

(35 178 )

(35 178 )

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

(13 677 )

(13 677 )

(11 218 )

(11 218 )

Egyéb

Egyéb

(2 701 )

(2 701 )

(2 608 )

(2 608 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

3.11

3.11

(22 094 )

(22 094 )

(18 942 )

(18 942 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3.12

3.12

(3 530 )

(3 530 )

(3 131 )

(3 131 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3.12

3.12

(4 178 )

(4 178 )

(4 085 )

(4 085 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

3.12

3.12

(3 257 )

(3 257 )

(2 875 )

(2 875 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

3.13

3.13

(11 995 )

(11 995 )

(11 613 )

(11 613 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.14

3.14

(2 188 )

(2 188 )

(1 491 )

(1 491 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.15

3.15

(6 946 )

(6 946 )

(6 862 )

(6 862 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(166 612 )

(166 612 )

(155 493 )

(155 493 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

57 416

57 416

4 796

4 796

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Az év gazdasági eredménye | 57 416 | 4 796 |
| Működési tevékenységek | | |
| Amortizáció | 113 | 107 |
| Értékcsökkenés | 1 047 | 1 022 |
| Hitelek (növekedése)/csökkenése | (40 624 ) | 1 255 |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (11 301 ) | (1 472 ) |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | (50 519 ) | 691 |
| Készletek (növekedése)/csökkenése | (12) | 5 |
| A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése) | 18 360 | 17 203 |
| Céltartalékok növekedése/(csökkenése) | 581 | 693 |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 40 531 | (1 389 ) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 5 166 | (4 985 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) | (2 645 ) | 4 041 |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | (3 218 ) | (1 803 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás) | (15 155 ) | (14 164 ) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | 63 | 111 |
| Beruházási tevékenységek | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | (1 566 ) | (1 392 ) |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése | 3 | (1) |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | (1 180 ) | (2 964 ) |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | (62) | (121) |
| NETTÓ CASH FLOW | (3 004 ) | 1 633 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | (3 004 ) | 1 633 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 19 745 | 18 113 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 16 742 | 19 745 |

millió EUR

2020

2019

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

57 416

57 416

4 796

4 796

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Amortizáció

Amortizáció

113

113

107

107

Értékcsökkenés

Értékcsökkenés

1 047

1 047

1 022

1 022

Hitelek (növekedése)/csökkenése

Hitelek (növekedése)/csökkenése

(40 624 )

(40 624 )

1 255

1 255

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(11 301 )

(11 301 )

(1 472 )

(1 472 )

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(50 519 )

(50 519 )

691

691

Készletek (növekedése)/csökkenése

Készletek (növekedése)/csökkenése

(12)

(12)

5

5

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

18 360

18 360

17 203

17 203

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

581

581

693

693

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

40 531

40 531

(1 389 )

(1 389 )

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

5 166

5 166

(4 985 )

(4 985 )

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

(2 645 )

(2 645 )

4 041

4 041

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(3 218 )

(3 218 )

(1 803 )

(1 803 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás)

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás)

(15 155 )

(15 155 )

(14 164 )

(14 164 )

Egyéb nem készpénzes mozgások

Egyéb nem készpénzes mozgások

63

63

111

111

Beruházási tevékenységek

Beruházási tevékenységek

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(1 566 )

(1 566 )

(1 392 )

(1 392 )

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

3

3

(1)

(1)

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(1 180 )

(1 180 )

(2 964 )

(2 964 )

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(62)

(62)

(121)

(121)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

19 745

19 745

18 113

18 113

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

16 742

16 742

19 745

19 745

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány) | Egyéb tartalékok | Valós értékelés értékelési tartaléka | Nettó eszközök |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 464 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (21) | 21 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | 160 | 160 |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Egyéb | 56 | (105) | — | (49) |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2018. évi költségvetési eredmény | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Az év gazdasági eredménye | 4 796 | — | — | 4 796 |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (173) | 173 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | 105 | 105 |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | (15 155 ) | — | — | (15 155 ) |
| Egyéb | 210 | (252) | — | (42) |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2019. évi költségvetési eredmény | (3 218 ) | — | — | (3 218 ) |
| Az év gazdasági eredménye | 57 416 | — | — | 57 416 |
| EGYENLEG 2020.12.31-ÉN | (38 480 ) | 4 566 | 496 | (33 418 ) |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány)

Egyéb tartalékok

Valós értékelés értékelési tartaléka

Nettó eszközök

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 464 )

(61 464 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(21)

(21)

21

21

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

160

160

160

160

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Egyéb

Egyéb

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2018. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2018. évi költségvetési eredmény

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(173)

(173)

173

173

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

105

105

105

105

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

(15 155 )

(15 155 )

—

—

(15 155 )

(15 155 )

Egyéb

Egyéb

210

210

(252)

(252)

—

(42)

(42)

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2019. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2019. évi költségvetési eredmény

(3 218 )

(3 218 )

—

—

(3 218 )

(3 218 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

57 416

57 416

—

—

57 416

57 416

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

(38 480 )

(38 480 )

4 566

4 566

496

496

(33 418 )

(33 418 )

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

| Az alábbi táblázatokban az Egyesült Királyságra vonatkozó összegek továbbra is a „tagállamok” cím alatt szerepelnek, mivel bár az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén kilépett az Unióból, a 2020. december 31-ig tartó átmeneti időszakban továbbra is a tagállamokéval egyenértékű pénzügyi kapcsolatban állt az Unióval. |
| --- |

Az alábbi táblázatokban az Egyesült Királyságra vonatkozó összegek továbbra is a „tagállamok” cím alatt szerepelnek, mivel bár az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén kilépett az Unióból, a 2020. december 31-ig tartó átmeneti időszakban továbbra is a tagállamokéval egyenértékű pénzügyi kapcsolatban állt az Unióval.

Az alábbi táblázatokban az Egyesült Királyságra vonatkozó összegek továbbra is a „tagállamok” cím alatt szerepelnek, mivel bár az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén kilépett az Unióból, a 2020. december 31-ig tartó átmeneti időszakban továbbra is a tagállamokéval egyenértékű pénzügyi kapcsolatban állt az Unióval.

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

Az Unió beszámolója az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) összhangban készült.

A költségvetési rendelet 80. cikkének megfelelően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi kimutatásait. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott e számviteli szabályokat az uniós összevont beszámoló belső következetességének biztosítása érdekében a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell.

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Új uniós számviteli szabály, amely a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó

Új uniós számviteli szabály, amely a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó

Nincs olyan új uniós számviteli szabály, amely a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra vonatkozóan lépett hatályba.

2020. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

2020. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

Az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2020. december 17-én elfogadta a felülvizsgált 11. sz. uniós számviteli szabályt (EAR 11, „Pénzügyi eszközök”), amelynek időbeli hatálya a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő elszámolási időszakokra terjed ki. A felülvizsgált és az új 41. sz. IPSAS („Pénzügyi eszközök”) standarddal összhangban aktualizált EAR 11 meghatározza az uniós szervezetek pénzügyi eszközeire és pénzügyi kötelezettségeire vonatkozó pénzügyi beszámolás elveit.

A főbb változások és azoknak az EU 2021. évi beszámolójára gyakorolt várható hatásai a következők:

A pénzügyi eszközök új osztályozási és értékelési elvei

A pénzügyi eszközök új osztályozási és értékelési elvei

A felülvizsgált EAR 11 bevezeti a pénzügyi eszközök besorolásának elveken alapuló megközelítését, amely két kritériumra épül: a gazdálkodó egység által a pénzügyi eszközei kezelésekor alkalmazott modellre, valamint ezen eszközök szerződéses cash flow jellemzőire. E kritériumoktól függően a pénzügyi eszközök az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök, a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kategóriájába tartoznak.

A kizárólag tőkeösszeget és kamatot megtestesítő szerződéses feltételekkel rendelkező pénzügyi eszközök besorolásuk szerint az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök (ha a pénzügyi eszközt a szerződésből eredő cash flow-k beszedése ére irányuló kezelési modell keretében tartják) vagy a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (ha a pénzügyi eszközt olyan kezelési modell keretében tartják, amelynek célja egyaránt elérhető a szerződésből eredő cash flow-k beszedésével, valamint a pénzügyi eszközök eladásával) közé tartoznak. Az olyan pénzügyi eszközök, amelyek nem felelnek meg az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként való besorolás kritériumainak, különösen azok a pénzügyi eszközök, amelyek esetében a szerződésből eredő cash flow-k nem kizárólag tőkét és kamatot képviselnek, vagy amelyeket más kezelési modellekben tartanak, az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kategóriájába tartoznak.

Ezen elvekkel összhangban az EU 2021. évi éves beszámolójában minden, jelenleg értékesíthetőként besorolt tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök közé kerül átsorolásra. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat szintén át kell sorolni az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök közé, mivel az EU ezeket az eszközportfóliókat valós értéken kezeli, és teljesítményüket ennek alapján értékeli. A kapcsolódó valósérték-tartalék felszabadított összege a nettó eszközök között jelenik meg.

Új értékvesztési modell

Új értékvesztési modell

A jelenlegi értékvesztési modell a felmerült veszteségeken alapul, a felülvizsgált EAR 11 viszont egy előretekintő értékvesztési modellt vezet be, amely a várható hitelezési veszteségeken alapul, figyelembe véve az összes lehetséges nemteljesítési eseményt és a szerződéses feltételek szerves részét képező hitelképesség-javítási lehetőségeket. Az alkalmazandó időhorizontot szakaszos megközelítés határozza meg: a hitelkockázat jelentős növekedése hiányában az értékvesztési tartalék értékelése a 12 havi várható hitelezési veszteséggel megegyező összegen történik (1. szakasz). A hitelkockázat jelentős növekedése esetén (2. szakasz), valamint értékvesztett pénzügyi eszközök esetében az értékvesztési tartalék összege megegyezik az élettartamra vetített várható hitelezési veszteséggel. Az új értékvesztési modell az amortizált bekerülési értéken értékelt, illetve a nettó eszközökkel/saját tőkével szemben valós értéken értékelt valamennyi pénzügyi eszközre, a hitelnyújtási kötelezettségekre és a pénzügyi garanciaszerződésekre vonatkozik.

Az új előretekintő értékvesztési modell várhatóan további értékvesztési tartalék megjelenítését eredményezi az EU 2021. évi éves beszámolójában, különösen a makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom-programok keretében a partnerországoknak nyújtott pénzügyi támogatási hitelekkel összefüggésben.

A pénzügyi garanciák elszámolása

A pénzügyi garanciák elszámolása

A jelenlegi EAR 11 szerint a legtöbb pénzügyi garancia – különösen az ellenszolgáltatás nélkül vagy névleges ellenszolgáltatás fejében nyújtott garanciák – elszámolása az EAR 10 („Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések”) elveivel összhangban történik, így a veszteség valószínűségétől függően céltartalékként vagy függő kötelezettségként jelenítik meg.

A felülvizsgált EAR 11 szerint a pénzügyi garanciák elszámolási követelményeit valamennyi pénzügyi garanciaszerződésre alkalmazni kell, amelyeket kezdetben vagy valós értéken, vagy – amennyiben a valós érték megbízható értékelése nem határozható meg – az élettartam során várható hitelezési veszteségként kell megjeleníteni. A későbbi értékeléskor a pénzügyi garanciaszerződéseket a következők közül a magasabb értéken kell értékelni: i. az elszámolt veszteség összege és ii. a kezdetben megjelenített összeg, csökkentve adott esetben az EAR 4 („Visszterhes ügyletekből származó bevétel”) elveivel összhangban megjelenített amortizáció halmozott összegével.

Ebből következő elvárás a 2021. évi uniós beszámolóban a meglévő pénzügyi garanciaszerződések átsorolása a pénzügyi tartalékokból a pénzügyi garanciakötelezettségek kategóriáiba, valamint újraértékelésük az élettartam során várható hitelezési veszteség és – adott esetben – a kezdetben céltartalékként megjelenített, a halmozott amortizációval csökkentett összeg közül a magasabb összegen. Ez a változás várhatóan a mérlegben szereplő pénzügyi kötelezettségek növekedését vonja maga után, különösen az EBB csoportnak a külső hitelezési megbízatás keretében nyújtott garanciákkal összefüggésben.

Az új követelményeket visszamenőlegesen és a felülvizsgált EAR 11 átmeneti rendelkezéseinek megfelelően kell alkalmazni. Különösen az összehasonlító adatok újramegállapítása nem szükséges. Ezért a felülvizsgált EAR 11 első alkalmazásakor minden újraértékelés hatása a nettó eszközök között jelenik meg.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszektorbeli szervezetek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az EAR 1 „Pénzügyi kimutatás” uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk.

A pénzügyi jelentéstétel minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (a megbízhatóság), az érthetőség, az időbeliség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi beszámolója tartalmazza az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet, közös megállapodást és társult vállalkozást. A konszolidálás alkalmazási körébe tartozó gazdálkodó egységek teljes listája, amelyen jelenleg 52 ellenőrzött gazdálkodó egység és egy társult vállalkozás szerepel, a 9. megjegyzésben található. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek közé tartoznak az uniós intézmények (beleértve a Bizottságot, de az Európai Központi Bankot nem) és az uniós ügynökségek (a közös kül- és biztonságpolitika kivételével). A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő. Az EU egyetlen társult vállalkozása az Európai Beruházási Alap (EBA).

9.

Az olyan gazdálkodó egységeket, amelyek a konszolidálás alkalmazási körébe tartoznak, de amelyek az EU összevont pénzügyi beszámolójának egésze szempontjából nem lényegesek, nem kell bevonni a konszolidálásba, illetve nem kell tőkemódszerrel elszámolni, amennyiben az túlságosan idő- vagy költségigényes lenne az EU számára. E gazdálkodó egységeket kisebb gazdálkodó egységként említjük, és külön felsorolásukat a 9. megjegyzés tartalmazza. 2020-ban 8 gazdálkodó egységet soroltak be kisebb gazdálkodó egységként.

9.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

A konszolidálás hatókörének meghatározásához az ellenőrzési elvet alkalmazzák. Az ellenőrzött gazdálkodó egység olyan gazdálkodó egység, amelynek tekintetében az EU a szerepvállalása révén változó hasznokhoz jut vagy ilyen hasznokhoz joga van, és az érintett gazdálkodó egység feletti hatásköre révén befolyásolni tudja e hasznok jellegét és összegét. E hatáskörnek a jelenben gyakorolhatónak kell lennie, és kapcsolódnia kell a gazdálkodó egység releváns tevékenységeihez. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az EU-n belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység uniós költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi pénzügyi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Minden egyes gazdálkodó egység tekintetében egyedileg értékelik, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor az ilyen jellegű tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös megállapodások

Közös megállapodások

A közös megállapodás olyan megállapodás, amely felett az EU és egy vagy több fél közös ellenőrzéssel rendelkezik. A közös ellenőrzés egy megállapodás felett gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása, amely kizárólag akkor áll fenn, ha a lényeges tevékenységekkel kapcsolatos döntésekhez az ellenőrzésben részt vevő felek egyhangú hozzájárulása szükséges. A közös megállapodások vagy közös vállalkozások, vagy közös tevékenységek lehetnek. A közös vállalkozás olyan közös megállapodás, amely külön jogalanyként jön létre, és a megállapodás felett közös ellenőrzést gyakorló felek jogokkal rendelkeznek a megállapodás nettó eszközei felett. A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést). A közös tevékenység olyan közös megállapodás, amelynek keretében a megállapodás felett közös ellenőrzést gyakorló felek a megállapodással kapcsolatos, eszközökre vonatkozó jogokkal és kötelezettségekre vonatkozó kötelmekkel rendelkeznek. A közös tevékenységekben való részesedéseket úgy számolják el, hogy az EU pénzügyi kimutatásaiban megjelenítik a közös tevékenység eszközeit és kötelezettségeit, bevételeit és kiadásait, valamint a közösen tartott vagy felmerült eszközökből, kötelezettségekből, bevételekből és kiadásokból való részesedését.

1.5.4.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az EU jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, kizárólagos vagy közös ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük létezőnek, ha az EU közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést).

1.5.4.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

Az EU személyzete közös betegségbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a résztvevői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a pénzügyi kimutatásokba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az EU ellenőrzése alatt.

1.4.   A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jén kezdődik és december 31-én ér véget.

1.4.1.   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások – eltérő rendelkezés hiányában – millió euróban készülnek, az euró az EU funkcionális pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözetei a valós értékelés értékelési tartalékában szerepelnek.

Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális javak értékelésére, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik.

A más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes árfolyamain számítják át euróra:

Euroátváltási árfolyamok

Euroátváltási árfolyamok

| Pénznem | 2020.12.31. | 2019.12.31. | Pénznem | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5597 | 4,2568 |
| CZK | 26,2420 | 25,4080 | RON | 4,8683 | 4,783 |
| DKK | 7,4409 | 7,4715 | SEK | 10,0343 | 10,4468 |
| GBP | 0,8990 | 0,8508 | CHF | 1,0802 | 1,0854 |
| HRK | 7,5519 | 7,4395 | JPY | 126,4900 | 121,9400 |
| HUF | 363,8900 | 330,5300 | USD | 1,2271 | 1,1234 |

Pénznem

2020.12.31.

2019.12.31.

Pénznem

2020.12.31.

2019.12.31.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

CZK

CZK

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

RON

RON

4,8683

4,8683

4,783

4,783

DKK

DKK

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

SEK

SEK

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

GBP

GBP

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

CHF

CHF

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

HRK

HRK

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

JPY

JPY

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

HUF

HUF

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USD

USD

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.4.2.   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat és a pénzügyi instrumentumokat érintő megjegyzésekben kimutatott összegek, az elhatárolt bevételek és kiadások, a céltartalékok, az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke, a készletek nettó realizálható értéke, a függő követelések és kötelezettségek. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak, ha a változás csak az adott időszakot érinti, vagy az adott időszakban és a jövőbeli időszakokban, ha a változás mindkettőt érinti.

1.5.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1.   
  Immateriális javak

Immateriális javak

Az immateriális eszköz egy azonosítható, fizikai megjelenéssel nem rendelkező, nem monetáris eszköz. Egy eszköz akkor azonosítható, ha vagy elválasztható a gazdálkodó egységtől (azaz el lehet különíteni vagy el lehet választani, például el lehet adni, át lehet ruházni, engedélyezni lehet, bérbe lehet adni vagy el lehet cserélni, akár egyénileg, akár egy kapcsolódó szerződéssel, azonosítható eszközzel vagy kötelezettséggel együtt, függetlenül attól, hogy a gazdálkodó egység szándékában áll-e ezt megtenni), vagy kötelező megállapodásokból származik (ideértve a szerződésekből vagy más törvényes jogokból eredő jogokat is), függetlenül attól, hogy ezek a jogok átruházhatók-e vagy elválaszthatók-e a gazdálkodó egységtől vagy más jogoktól és kötelmektől.

A vásárolt immateriális javakat a halmozott amortizációval és az értékvesztés miatti veszteségekkel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek, és a ráfordítások kizárólag a javak fejlesztési szakaszához kapcsolódnak. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vevő üzembe helyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukban. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

Az immateriális javak amortizációja a becsült hasznos élettartam (3–11 év) alatt lineárisan történik. Az immateriális javak becsült hasznos élettartama saját gazdasági élettartamuktól vagy egy adott megállapodásban meghatározott jogi élettartamuktól függ.

1.5.2.   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. A bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez, befejezéséhez vagy átadásához közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az EU élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek.

A földterületekre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % – 10 % |
| Világűrbe telepített eszközök | 8 % – 25 % |
| Gépek és berendezések | 10 % – 25 % |
| Bútorok és járművek | 10 % – 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % – 33 % |
| Egyéb | 10 % – 33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

Épületek

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Világűrbe telepített eszközök

Világűrbe telepített eszközök

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Gépek és berendezések

Gépek és berendezések

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Bútorok és járművek

Bútorok és járművek

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Számítástechnikai berendezések

Számítástechnikai berendezések

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Egyéb

Egyéb

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevételnek és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének a különbözetéből adódik, és az eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

A lízing egy olyan megállapodás, amelynek keretében a lízingbeadó egy adott összeg megfizetése vagy fizetések sorozata ellenében átadja a lízingbevevőnek azt a jogot, hogy egy adott eszközt a szerződésben meghatározott ideig használhasson. A lízing lehet pénzügyi lízing vagy operatív lízing.

A pénzügyi lízing olyan lízing, amely esetében a tulajdonjoggal járó összes kockázat és haszon lényegében a lízingbe vevőre száll át. A pénzügyi lízing lízingbe vevőként történő megkezdésekor a pénzügyi lízing keretében megszerzett eszközöket eszközként, a kapcsolódó lízingkötelezettségeket pedig kötelezettségként jelenítik meg a lízingfutamidő kezdetétől. Az eszközöket és kötelezettségeket a lízingelt ingatlan valós értékével, vagy ha az alacsonyabb, a minimális lízingfizetések jelenértékével megegyező összegen jelenítik meg, amelyet a lízing kezdetekor határoznak meg. A lízing időtartama alatt a pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el. A minimális lízingfizetéseket felosztják a finanszírozási költség (a kamatelem), illetve a fennálló kötelezettség (a tőkeelem) csökkentése között. A finanszírozási költséget a lízing időtartama alatt úgy rendelik hozzá az egyes időszakokhoz, hogy az a kötelezettség fennmaradó egyenlege után állandó időszaki kamatlábat eredményezzen, amely az adott esetnek megfelelően rövid/hosszú lejáratúként kerül bemutatásra. A függő bérleti díjakat azok felmerülésének időszakában kell ráfordításként elszámolni.

Az operatív lízing a pénzügyi lízingtől eltérő lízing, amelyben a lízingbe adó lényegében az eszköz tulajdonjogával járó összes kockázatot és hasznot megtartja. Az operatív lízing lízingbe vevőként történő megkezdésekor az operatív lízing díjait a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel ráfordításként számolják el az eredménykimutatásban; a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban sem lízingelt eszköz, sem lízingkötelezettség nem szerepel.

1.5.3.   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Az értékvesztés az eszköz jövőbeli gazdasági hasznaiban vagy szolgáltatáspotenciáljában jelentkező veszteség, az eszköz jövőbeli gazdasági hasznaiban vagy szolgáltatási potenciáljában jelentkező és (az adott esetnek megfelelően) amortizáció vagy értékcsökkenés formájában szisztematikusan megjelenített veszteségeken felül. A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az amortizáció/értékcsökkenés tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés vizsgálatára, amikor a beszámoló fordulónapján arra utaló jel van, hogy az eszköz értékvesztett lehet. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4.   
  Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A tőkemódszerrel elszámolt befektetéseket kezdetben a bekerülési értéken jelenítik meg; e kezdeti könyv szerinti értéket a későbbiekben további hozzájárulásokkal, a befektetést befogadó eredményéből az EU-ra jutó résszel, értékvesztéssel és osztalékokkal növelik vagy csökkentik. A kezdeti bekerülési érték az összes változással együtt adja meg a befektetés mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a pénzügyi kimutatásokban. A befektetést befogadó eredményéből az EU-ra jutó részt az eredménykimutatásban, a befektetést befogadó sajáttőke-változásaiból az EU-ra jutó részt pedig a nettó eszközállományon belül a tartalékokban jelenítik meg. A befektetésből kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét.

Ha a tőkemódszerrel elszámolt befektetés veszteségéből az EU-ra jutó rész eléri vagy meghaladja az EU-nak a befektetésben lévő érdekeltségét, az EU a további veszteségekben való részesedésének megjelenítését abbahagyja (meg nem jelenített veszteségek). Ha az EU érdekeltsége nullára lecsökkent, további veszteséget és kötelezettséget csak akkor jelenítenek meg, ha az EU-nak jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, vagy kifizetést teljesített a gazdálkodó egység nevében.

Amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, azt le kell írni az alacsonyabb megtérülő értékre. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. megjegyzés tartalmazza. Amennyiben az értékvesztés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

1.5.3.

Az EU nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt pénzügyi instrumentumként kezelik és értékesíthető pénzügyi eszközként sorolják be.

A kisebb gazdálkodó egységként besorolt társult vállalkozások és közös vállalkozások (lásd az 1.3. megjegyzést) elszámolása nem a tőkemódszer használatával történik. Az említett gazdálkodó egységhez való uniós hozzájárulásokat költségként számolják el az időszakra.

1.3.

1.5.5.   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az EU a pénzügyi eszközeit az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök”, a „hitelek és követelések”, a „lejáratig tartandó befektetések” és az „értékesíthető pénzügyi eszközök” kategóriájába sorolja. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

(i)   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

A pénzügyi eszközt az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként” sorolják be, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

(ii)   Hitelek és követelések

Hitelek és követelések

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni, vagy abban az esetben, ha egy garanciaszerződés keretében az EU által teljesített kifizetést követően az EU-ra engedményezik az eredeti hitelező jogait. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon belül esedékes kifizetéseket forgóeszközként sorolják be. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon túl esedékes kifizetéseket befektetett eszközként sorolják be. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

(iii)   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az EU határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben az EU nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

(iv)   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU várhatóan milyen időtartamig tartja ezeket. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják a nem konszolidált gazdálkodó egységekben történő részesedésszerzéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket), valamint az egyéb tőketípusú befektetéseket.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként, a lejáratig tartandóként és az értékesíthetőként besorolt eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az EU kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A pénzeszköz-egyenértékeseket és a hiteleket abban az időpontban jelenítik meg, amikor a pénzeszközt letétbe helyezték a pénzügyi vállalkozásnál vagy folyósították a hitelvevőnek. A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig az eredménykimutatásban számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke), hacsak az adott instrumentum valós értékét nem lehet más, ugyanazon instrumentumra kötött, megfigyelhető aktuális piaci tranzakciókkal való összehasonlítás útján megállapítani, vagy pedig olyan értékelési technika útján, amelynek a változói csak megfigyelhető piacokról származó adatokat tartalmaznak (például néhány származtatott ügylet esetében). Amikor azonban a hosszú lejáratú hitel után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető az összes jövőbeli pénzbevétel jelenértékeként, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A nyújtott hiteleket nominális összegükön értékelik, amelyet a hitel valós értékének tekintenek. Ennek oka a következő:

| — | Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg.

| — | Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie.

| — | Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az EU a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta egy másik félnek.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

| a) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek. |
| --- | --- |

a)

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

| b) | A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

b)

A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

| c) | A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel. |
| --- | --- |

c)

A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel.

| d) | Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát. |
| --- | --- |

d)

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (valamint a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok és a tőzsdén kívüli derivatívák) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt, a kockázatitőke-alapokban lévő, aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező befektetések értékelése az elszámolható nettó eszközértéken történik, amelyet valós értékükkel egyenlőnek tekintenek.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve jelenítendő meg értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) megbízhatóan becsülhető hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli cash flow-ira. Az EU minden beszámoló fordulónapjakor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények.

(a)   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a hitelek és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti effektív kamatlábával diszkontált (jövőbeli hitelveszteségeket nem tartalmazó) becsült jövőbeli cash flow-k jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a hitel vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó effektív kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeli cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést az eredménykimutatásban visszaírják.

(b)   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt részesedésszerzések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely az akvizíciós költség és az eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az eredménykimutatásban a tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem az eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést az eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6.   
  Készletek

Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási érték közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási érték az a költség, amely az EU számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7.   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, köteles az előfinanszírozást visszafizetni az EU-nak. Mivel az EU megőrzi az előfinanszírozás feletti ellenőrzést, és jogosult a nem elszámolható rész visszatérítésére, az összeget eszközként tüntetik fel.

Az előfinanszírozás kezdeti megjelenítésére a mérlegben akkor kerül sor, amikor a pénzeszközt átutalják a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást a nyújtott ellenszolgáltatás összegén értékelik. A későbbi időszakokban az előfinanszírozást a mérlegben kezdetben megjelenített összegnek az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben becsült összegekkel) csökkentett összegén értékelik.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek az elhatárolt kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben.

A tagállamok részére fizetett egyéb olyan előlegeket, amelyek a tagállamok által a kedvezményezettjeik részére teljesített előlegek EU általi visszatérítéséből származnak (beleértve a megosztott irányítás alá tartozó pénzügyi eszközöket), eszközként jelenítik meg az „Előfinanszírozás” megnevezés alatt. A tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket ezt követően a mérlegben eredetileg megjelenített összegen értékelik, amelyet csökkentenek a végső kedvezményezetteknél felmerült elszámolható kiadások észszerű és támogatható feltételezések alapján kiszámolt legjobb becslésével.

Az Európai Bizottság által nem konszolidált uniós vagyonkezelő alapoknak vagy más, nem konszolidált szervezeteknek nyújtott hozzájárulások besorolásuk szerint előfinanszírozásnak minősülnek, mivel céljuk, hogy pénztárkészletet biztosítsanak a vagyonkezelői alap részére, hogy az a vagyonkezelői alap célkitűzései értelmében meghatározott egyedi tevékenységeket tudjon finanszírozni. A vagyonkezelői alapoknak nyújtott uniós hozzájárulásokat az uniós hozzájárulás eredeti összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál a beszámolási időszak során felmerült és az alapul szolgáló megállapodásnak megfelelően az uniós hozzájáruláshoz allokált elszámolható kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is.

1.5.8.   
  Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Az EU számviteli szabályai a visszterhes és a nem visszterhes ügyletek külön bemutatását írják elő. A két kategória megkülönböztetése érdekében a „követelések” kifejezést a visszterhes ügyletekre tartják fenn, míg a nem visszterhes ügyletek esetében, azaz amikor az EU anélkül kap értéket egy másik gazdálkodó egységtől, hogy cserébe közvetlenül hozzávetőleg ugyanolyan értéket nyújtana, a „behajtható követelések” kifejezést használják (pl. a tagállamoktól a saját forrásokhoz kapcsolódóan behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök fogalommeghatározásának, így a hitelek és követelések alá vannak besorolva és ennek megfelelően értékelik azokat (lásd az 1.5.5. megjegyzést). A pénzügyi eszközöket érintő megjegyzésekben a visszterhes ügyletekből származó követelésekre vonatkozó közzétételek tartalmazzák a visszterhes ügyletekből származó aktív időbeli elhatárolásokat, mivel azok nem lényegesek. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján.

1.5.5.

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett (kamatokkal és büntetésekkel kiigazított), az akvizíció időpontjában érvényes valós értéken tartják nyilván. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az EU nem fogja tudni beszedni a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd az 1.5.14. megjegyzést esedékes, de még be nem folyt jövedelem év végi kezeléséről. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelésként feltüntetett és kimutatott összegek nem pénzügyi eszközök, mivel nem olyan szerződésből származnak, amely pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztetne. A pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben azonban a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket adott esetben a visszterhes ügyletekből származó követelésekkel együtt mutatják ki.

1.5.14.

1.5.9.   
  Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és magukban foglalják a következőket: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló vagy felmondásos betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.5.10.   
  Munkavállalói juttatások

Munkavállalói juttatások

Az EU számos juttatást (javadalmazás és társadalombiztosítás) nyújt a munkavállalóknak. Számviteli célokból ezeket a rövid távú munkavállalói juttatások és a munkaviszony megszűnése utáni juttatások kategóriájába kell besorolni.

Rövid távú munkavállalói juttatások

Rövid távú munkavállalói juttatások

A rövid távú munkavállalói juttatások azok a juttatások, amelyeket az azon beszámolási időszak végét követően legkésőbb 12 hónappal ki kell egyenlíteni, amelyben a munkavállalók a szolgálatot teljesítették, például illetmények, éves és fizetett betegszabadság, és egyéb rövid távú juttatások. A rövid távú munkavállalói juttatásokat ráfordításként számolják el a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásakor. A várhatóan kifizetendő összegre vonatkozó kötelezettséget akkor jelenítik meg, ha az EU-nak a munkavállaló által nyújtott múltbeli szolgálat után járó díjazás tekintetében jelenlegi jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, és a kötelem megbízhatóan megbecsülhető.

Munkaviszony megszűnése utáni juttatások

Munkaviszony megszűnése utáni juttatások

Az EU az alkalmazottai számára az európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO) keretében a munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat biztosít, amelyek magukban foglalják a nyugdíjat, a rokkantsági nyugdíjat, a hozzátartozói nyugellátást, valamint a közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS) keretében orvosi ellátást nyújt (lásd a 2.9. megjegyzést). Ezeket a juttatásokat egy egységes – de két rendszerre osztott – program keretében nyújtják, és egyformán kezelendők, hogy valós képet adjanak a helyzetről és tükrözzék a gazdasági realitást.

2.9.

| i. | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO): A fiktíven finanszírozott (3) rendszer keretében nyújtott juttatások az uniós intézmények, ügynökségek és egyéb uniós szervek korábbi alkalmazottaival kapcsolatos öregségi, rokkantsági és özvegyi ellátások, haláleseti juttatások, illetve családi pótlékok . Az alkalmazottak e juttatások várható költségének egyharmadával járulnak hozzá az illetményükből. |
| --- | --- |

i.

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO): A fiktíven finanszírozott (3) rendszer keretében nyújtott juttatások az uniós intézmények, ügynökségek és egyéb uniós szervek korábbi alkalmazottaival kapcsolatos öregségi, rokkantsági és özvegyi ellátások, haláleseti juttatások, illetve családi pótlékok . Az alkalmazottak e juttatások várható költségének egyharmadával járulnak hozzá az illetményükből.

3

| ii. | Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): Az EU e rendszer keretében az orvosi költségek visszatérítése révén egészségügyi ellátást biztosít az Európai Bizottság, az intézmények, az ügynökségek és egyéb uniós szervek alkalmazottai számára. Az e rendszer „inaktív” személyeinek (vagyis a nyugdíjasoknak, árváknak stb.) nyújtott juttatásokat a munkaviszony megszűnése utáni juttatások közé sorolják. |
| --- | --- |

ii.

Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): Az EU e rendszer keretében az orvosi költségek visszatérítése révén egészségügyi ellátást biztosít az Európai Bizottság, az intézmények, az ügynökségek és egyéb uniós szervek alkalmazottai számára. Az e rendszer „inaktív” személyeinek (vagyis a nyugdíjasoknak, árváknak stb.) nyújtott juttatásokat a munkaviszony megszűnése utáni juttatások közé sorolják.

Az EU külön nyugdíjkonstrukciókon keresztül az uniós intézmények tagjai számára is nyújt munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat. Ezeket az „Egyéb nyugdíjrendszerek” megnevezés alatt tüntetik fel. E rendszerek keretében az EU nyugellátást biztosít a Bizottság, a Bíróság és a Törvényszék, a Számvevőszék, a Tanács, az Európai Parlament tagjai és korábbi tagjai, az ombudsman, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjai és korábbi tagjai számára. Az EU a közös betegségbiztosítási rendszeren keresztül egészségügyi ellátást biztosít az uniós intézmények tagjai számára.

A fenti, munkaviszony megszűnése utáni juttatások az EU meghatározott juttatási kötelmeinek minősülnek, és azokat minden beszámoló fordulónapjakor úgy számítják ki, hogy megbecsülik azoknak a jövőbeni juttatásoknak az összegét, amelyeket a munkavállalók a tárgyidőszakban és a megelőző időszakokban szereztek, majd ezt az összeget diszkontálják, és levonják a programeszközök valós értékét. A meghatározott juttatási kötelmet évente számítják ki a „kivetített jóváírási egység” módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzeszköz-kiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkonttényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

Az uniós alkalmazottaknak nyújtott munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat egy egységes, nyugdíjrendszert (PSEO) és betegbiztosítási rendszert (JSIS) magában foglaló program fogja össze, amely a közös betegségbiztosítási rendszer szerinti fedezethez való jogosultságot a nyugdíjrendszer szerinti fedezethez való jogosultság megszerzésétől teszi függővé. A személyzeti szabályzat értelmében az egységes program bizonyos jogosultságok – például a nyugdíjrendszer keretében a halasztott és a csökkentett nyugdíjra való jogosultság – megszerzését 10 év szolgálati időhöz köti. A munkavállaló ennél hosszabb szolgálata révén az egységes program keretében megszerzett jogosultságok azonban lényegesen magasabbak, mint az eredeti jogosultságok, amit a későbbi éves felhalmozott nyugdíjjogosultságok is tükröznek.

Ezért a mögöttes ügylet gazdasági tartalmának valósághű bemutatása érdekében – ami a pénzügyi beszámolás minőségi jellemzőjeként az EAR 1 szabály és az IPSAS fogalmi keretrendszere szerint is előírás –, a felmerült szolgálati költség lineárisan halmozódik fel az alkalmazott becsült aktív szolgálati ideje, vagyis azon időszak alatt, amely akkor kezdődik, amikor a munkavállaló szolgálata először eredményez juttatásokat a program keretében (függetlenül attól, hogy a juttatások függnek-e a további szolgálattól) és addig tart, amikor a munkavállaló további szolgálata a további illetményemelkedést kivéve már nem eredményez a program szerinti további lényeges juttatási összegeket. Ezt a megközelítést következetesen alkalmazzák az egységes program keretében nyújtott juttatásokra.

A nettó meghatározott juttatási kötelezettség újraértékelései az aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket, valamint a programeszközök hozamát tartalmazzák; az újraértékeléseket azonnal, a nettó eszközök között jelenítik meg.

Az EU a meghatározott juttatási programokhoz kapcsolódó nettó kamatráfordítást (bevételt) és egyéb ráfordításokat az eredménykimutatásban a „Személyzeti és nyugdíjköltségek” alatt jeleníti meg.

Ha a nyújtott ellátásokat megváltoztatják vagy korlátozzák, akkor a juttatások ebből eredő, a múltbeli szolgálathoz kapcsolódó változását vagy a korlátozásból származó nyereséget vagy veszteséget azonnal megjelenítik az eredménykimutatásban. A teljesítésből eredő nyereséget vagy veszteséget a teljesítés időpontjában jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségét közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg, kivéve, ha a változtatásokat ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak.

1.5.11.   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az EU-nak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege az adott kötelem rendezéséhez szükséges kiadások beszámolókészítéskor megbecsült összege. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

A hátrányos szerződésekre vonatkozó céltartalékokat a szerződés felbontásának várható költsége és a szerződés folytatásának várható nettó költsége közül az alacsonyabbnak a jelenértékén értékelik.

1.5.12.   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként, vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek), vagy pénzügyigarancia-kötelezettségként tartják nyilván.

A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken az effektívkamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt az eredménykimutatásban jelenítik meg az effektívkamatláb-módszer használatával. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekből nyújtott hitelek esetén előfordulhat, hogy az effektívkamatláb-módszert nem lehet a hitelekre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek magukban foglalják a negatív valós értékű származtatott eszközöket is. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.5.

A pénzügyigarancia-kötelezettség kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a kapott díjnak felel meg. A későbbiekben a pénzügyigarancia-kötelezettséget a pénzügyigarancia-kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges költségek legjobb becslése, illetve az eredetileg kimutatott – és adott esetben a halmozott amortizációval csökkentett – összeg közül a magasabbikon értékelik. Az EU akkor jeleníti meg a pénzügyigarancia-kötelezettséget, amikor ellenértéket kap a garancia nyújtásáért, vagyis piaci feltételek mellett, vagy amikor a garancia valós értéke megbízhatóan értékelhető. Amennyiben a közvetlenül megfeleltethető garanciaszerződéseknek nincs aktív piaca, az EU a nyújtott garanciát függő kötelezettségként jeleníti meg (lásd az 1.7.2. megjegyzést) vagy – amikor valószínűbb, hogy a kötelezettség rendezéséhez erőforrás-kiáramlásra lesz szükség – az EU céltartalékot jelenít meg (lásd az 1.5.11. megjegyzést).

1.7.2.

1.5.11.

A pénzügyi kötelezettségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek.

A Bizottság működési tevékenységének részeként figyelembe vett uniós vagyonkezelői alapok (Madad és Kolumbia) a Bizottság beszámolójában és konszolidált formában az uniós éves beszámolóban szerepelnek. Az egyéb donorok által az uniós vagyonkezelői alapokhoz nyújtott hozzájárulások ezért teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevételre vonatkozó kritériumokat, és pénzügyi kötelezettségként vannak feltüntetve, amíg nem teljesülnek az átadott hozzájárulásokhoz kapcsolódó feltételek, vagyis amíg elszámolható költségek nem merülnek fel a vagyonkezelői alapnál. A vagyonkezelői alapnak meghatározott projekteket kell finanszíroznia, és a megszüntetésekor vissza kell térítenie a fennmaradó pénzeszközöket. A mérlegfordulónapon a fennálló hozzájárulási kötelezettségeket a kapott hozzájárulások összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál felmerült kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is. Jelentéstételi célokból a nettó kiadásokat az egyéb donorok hozzájárulásaihoz allokálják a december 31-ig befizetett nettó hozzájárulások arányában. A hozzájárulások ezen allokációja csupán indikatív. A vagyonkezelői alap felszámolásakor a fennmaradó források tényleges felosztását a vagyonkezelői alap igazgatótanácsa határozza meg.

1.5.13.   
  Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

Az EU szállítói kötelezettségeinek jelentős összege a vissza nem térítendő támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos (nem visszterhes ügyletek). A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő elszámolható kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és EU általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14.   
  Időbeli elhatárolások

Időbeli elhatárolások

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (például szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós képet nyújtanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Ehhez hasonlóan, amennyiben olyan szolgáltatásokra vagy árukra vonatkozóan teljesítettek kifizetést, amelyeket még nem szállítottak le, a kiadást elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   
  Bevételek

Bevételek

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az uniós bevételek legnagyobb része nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódik a következők szerint:

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor a Bizottság felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de a Bizottságnak még meg nem fizetett bevételeket megbecsülik és elhatárolt jövedelemként mutatják ki. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. A pénzbírságot előíró határozatot követően a vállalkozásnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| a) | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi, vagy |
| --- | --- |

a)

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi, vagy

| b) | nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

b)

nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

A pénzbírságot még fellebbezés esetén is meg kell fizetni az előírt három hónapos határidőn belül, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (EUMSZ 278. cikk). A kapott pénzeszközöket a behajtható követelés kiegyenlítésére használják fel. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének beleegyezésével azonban a vállalkozás ehelyett bankgaranciát is bemutathat. Ebben az esetben a pénzbírság továbbra is behajtható követelésnek számít. Amennyiben nem nyújtanak sem pénzeszközt, sem garanciát, és a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a jogosultság után értékvesztést számolnak el.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és előzetesen már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg, vagy ha valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adnak, a fennálló behajtható követelés leírásra kerül.

A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után a Bizottság kamatot kap: ezt az elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

2010-től kezdődően az összes előzetesen beszedett pénzbírságot a Bizottság kezeli egy külön erre a célra létrehozott alapban (BUFI), és pénzügyi instrumentumokba fektetik be.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatráfordítások

Kamatbevételek és kamatráfordítások

A kamatbevételeket és kamatráfordításokat az effektívkamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatráfordításokat a megfelelő időszakban. Az effektív kamatláb számításakor az EU megbecsüli a cash flow-kat, aminek során figyelembe veszi a pénzügyi instrumentum valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, az effektív kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli cash flow-k diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékból és hasonló felosztásokból származó bevétel elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   
  Kiadások

Kiadások

Az EU kiadásainak többsége nem visszterhes ügyletekből származó kiadás. Ezek a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá, a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat, és az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező visszterhes ügyletekhez kötött kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értékükön történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos ráfordításokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban becsülik meg és számolják el.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1.   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EU ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2.   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. Függő kötelezettség megjelenítésére akkor kerül sor, ha a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő források kiáramlásának lehetősége nem csupán távoli.

1.8.   CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash flow-k felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául a cash flow-adatok szolgálnak.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év gazdasági eredményét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a cash flow-k befektetésével kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az EU beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és az eurótól eltérő pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A cash flow-kimutatás az adott időszak cash flow-it mutatja be működési és beruházási tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

A működési tevékenységek az Unió beruházási tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége idetartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott hitelek (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek beruházási (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik.

Beruházási tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszköz-egyenértékesek között nem szereplő egyéb beruházások vásárlása és értékesítése. A beruházási tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott hiteleket. A cél az Unió által végrehajtott tényleges beruházások bemutatása.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| Bruttó érték 2019.12.31-én | 1 230 |
| Növekedés | 216 |
| Elidegenítés | (39) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | 2 |
| Bruttó érték 2020.12.31-én | 1 409 |
| Halmozott amortizáció 2019.12.31-én | (715) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (113) |
| Visszaírt amortizáció | 0 |
| Elidegenítés | 38 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | 0 |
| Halmozott amortizáció 2020.12.31-én | (789) |
| Könyv szerinti érték 2020.12.31-én | 620 |
| Könyv szerinti érték 2019.12.31-én | 515 |

millió EUR

Bruttó érték 2019.12.31-én

Bruttó érték 2019.12.31-én

1 230

1 230

Növekedés

Növekedés

216

216

Elidegenítés

Elidegenítés

(39)

(39)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

2

2

Bruttó érték 2020.12.31-én

Bruttó érték 2020.12.31-én

1 409

1 409

Halmozott amortizáció 2019.12.31-én

Halmozott amortizáció 2019.12.31-én

(715)

(715)

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(113)

(113)

Visszaírt amortizáció

Visszaírt amortizáció

0

0

Elidegenítés

Elidegenítés

38

38

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

0

0

Halmozott amortizáció 2020.12.31-én

Halmozott amortizáció 2020.12.31-én

(789)

(789)

Könyv szerinti érték 2020.12.31-én

Könyv szerinti érték 2020.12.31-én

620

620

Könyv szerinti érték 2019.12.31-én

Könyv szerinti érték 2019.12.31-én

515

515

A fenti összegek elsősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

Az űreszközök kategóriája a következő két uniós űrprogramhoz kapcsolódó operatív állóeszközöket foglalja magában: a globális navigációs műholdrendszerek (GNSS), azaz a Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS), valamint a Kopernikusz európai Föld-megfigyelési programja. Az űrrendszerek még nem működő eszközei a „Befejezetlen beruházások” tétel alatt szerepelnek. Az EU űrprogramjaihoz kapcsolódó eszközök kiépítése az Európai Űrügynökség támogatásával folyik.

A Galileót illetően 2020-ban egyetlen új műhold sem kezdte meg működését. A konstelláció 26 műholdból áll. A Galileo működő tárgyi eszközei – a műholdak és a földi létesítmények – 2020. december 31-én nettó 2 145 millió EUR-t tettek ki (2019: 2 489 millió EUR), amely nem tartalmaz halmozott amortizációt. A fennmaradó befejezetlen beruházások 1 872 millió EUR-t tesznek ki (2019: 1 361 millió EUR). A Galileo rendszer fejlesztése a teljes működési kapacitás eléréséig folytatódik. A rendszer elkészültekor a Galileo konstelláció 30 műholdból (köztük 6 tartalékműholdból) fog állni.

A Kopernikuszt illetően 2020-ban egyetlen új műhold sem kezdte meg működését. A Kopernikusz működő tárgyi eszközeinek összértéke 877 millió EUR (2019: 1 153 millió EUR), amely nem tartalmaz halmozott amortizációt. A Kopernikusz-műholdakhoz kapcsolódóan további 1 894 millió EUR-t jelenítettek meg befejezetlen beruházásként (2019: 1 453 millió EUR). A növekedés magában foglal 266 millió EUR-t a 6A műholdra vonatkozóan, amelynek tulajdonjogát az ESA 2020. november 21-én, a fellövés időpontjában adta át, és amelynek működőképessé nyilvánítása a 2021 közepén elvégzett ellenőrzéseket követően várható.

Az EGNOS földi infrastruktúrájához kapcsolódóan 24 millió EUR (2019: 37 millió EUR) összegű tárgyi eszköz ugyancsak a „Világűrbe telepített eszközök” megnevezés alatt van feltüntetve. Ezenfelül az EGNOS befejezetlen beruházásai 273 millió EUR-t tesznek ki (2019: 238 millió EUR).

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Világűrbe telepített eszközök | Gépek és berendezések | Bútorok és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó érték 2019.12.31-én | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Növekedés | 15 | 6 | 27 | 13 | 123 | 12 | 18 | 1 155 | 1 369 |
| Elidegenítés | (0) | (16) | (16) | (6) | (45) | (20) | (2) | (1) | (106) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 26 | — | 3 | 7 | 5 | 14 | (3) | (52) | 0 |
| Egyéb változások | (11) | — | (10) | (0) | 0 | (0) | (0) | (8) | (29) |
| Bruttó érték 2020.12.31-én | 5 924 | 5 670 | 546 | 272 | 727 | 332 | 2 650 | 4 748 | 20 868 |
| Halmozott értékcsökkenés 2019.12.31-én | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (185) | (635) | (33) | (15) | (67) | (23) | (93) | | (1 051 ) |
| Visszaírt értékcsökkenés | — | — | — | 0 | 0 | 0 | — | | 0 |
| Elidegenítés | 0 | 10 | 16 | 6 | 45 | 20 | 1 | | 98 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | — | — | 0 | (0) | (2) | 0 | 2 | | (0) |
| Egyéb változások | 11 | — | 10 | 0 | 0 | 0 | — | | 21 |
| Halmozott értékcsökkenés 2020.12.31-én | (3 676 ) | (2 625 ) | (465) | (203) | (557) | (259) | (1 402 ) | | (9 186 ) |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2020.12.31-én | 2 249 | 3 045 | 81 | 69 | 170 | 73 | 1 248 | 4 748 | 11 682 |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2019.12.31-én | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |

millió EUR

Telek és épületek

Világűrbe telepített eszközök

Gépek és berendezések

Bútorok és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó érték 2019.12.31-én

Bruttó érték 2019.12.31-én

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Növekedés

Növekedés

15

15

6

6

27

27

13

13

123

123

12

12

18

18

1 155

1 155

1 369

1 369

Elidegenítés

Elidegenítés

(0)

(0)

(16)

(16)

(16)

(16)

(6)

(6)

(45)

(45)

(20)

(20)

(2)

(2)

(1)

(1)

(106)

(106)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

26

26

—

—

3

3

7

7

5

5

14

14

(3)

(3)

(52)

(52)

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

(11)

(11)

—

—

(10)

(10)

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(8)

(8)

(29)

(29)

Bruttó érték 2020.12.31-én

Bruttó érték 2020.12.31-én

5 924

5 924

5 670

5 670

546

546

272

272

727

727

332

332

2 650

2 650

4 748

4 748

20 868

20 868

Halmozott értékcsökkenés 2019.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2019.12.31-én

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(185)

(185)

(635)

(635)

(33)

(33)

(15)

(15)

(67)

(67)

(23)

(23)

(93)

(93)

(1 051 )

(1 051 )

Visszaírt értékcsökkenés

Visszaírt értékcsökkenés

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

—

—

0

0

Elidegenítés

Elidegenítés

0

0

10

10

16

16

6

6

45

45

20

20

1

1

98

98

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

—

—

—

0

0

(0)

(0)

(2)

(2)

0

0

2

2

(0)

(0)

Egyéb változások

Egyéb változások

11

11

—

—

10

10

0

0

0

0

0

0

—

—

21

21

Halmozott értékcsökkenés 2020.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2020.12.31-én

(3 676 )

(3 676 )

(2 625 )

(2 625 )

(465)

(465)

(203)

(203)

(557)

(557)

(259)

(259)

(1 402 )

(1 402 )

(9 186 )

(9 186 )

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2020.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2020.12.31-én

2 249

2 249

3 045

3 045

81

81

69

69

170

170

73

73

1 248

1 248

4 748

4 748

11 682

11 682

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2019.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2019.12.31-én

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

2.3.   TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

A Bizottság által képviselt EU-nak az Európai Beruházási Alapban (EBA) való részesedését számvitelileg társult vállalkozásként kezelik a tőkemódszer alkalmazásával. Az EBA az EU kockázati tőkére, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részére nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az EBA székhelye Luxembourgban található. Az EBA olyan köz-magán társulásként működik, amelynek tagjai az Európai Beruházási Bank (EBB), az EU és pénzügyi intézmények egy csoportja. 2020. december 31-én az EU 29,7 %-os tulajdonosi érdekeltséggel (2019: 29,7 %) és a szavazati jogok 29,7 %-ával (2019: 29,7 %) rendelkezett az EBA-ban. Alapszabályával összhangban az EBA köteles éves nettó eredményének legalább 20 %-át kötelező tartalékba allokálni mindaddig, amíg az összesített tartalék el nem éri a jegyzett tőke 10 %-át. Ez a tartalék nem osztható szét.

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Beruházási Alap |
| Részesedés 2019.12.31-én | 591 |
| Hozzájárulások | — |
| Kapott osztalékok | — |
| Részesedés a nettó eredményből | 38 |
| Részesedés a nettó eszközökben | (42) |
| Részesedés 2020.12.31-én | 588 |

millió EUR

Európai Beruházási Alap

Részesedés 2019.12.31-én

Részesedés 2019.12.31-én

591

591

Hozzájárulások

Hozzájárulások

—

—

Kapott osztalékok

Kapott osztalékok

—

—

Részesedés a nettó eredményből

Részesedés a nettó eredményből

38

38

Részesedés a nettó eszközökben

Részesedés a nettó eszközökben

(42)

(42)

Részesedés 2020.12.31-én

Részesedés 2020.12.31-én

588

588

Az EU-hoz részesedési százaléka alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| EBA összesen | EBA összesen |
| Eszközök | 3 256 | 2 965 |
| Kötelezettségek | (1 277 ) | (975) |
| Bevételek | 322 | 337 |
| Kiadások | (194) | (161) |
| Többlet/(hiány) | 129 | 176 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

EBA összesen

EBA összesen

Eszközök

Eszközök

3 256

3 256

2 965

2 965

Kötelezettségek

Kötelezettségek

(1 277 )

(1 277 )

(975)

(975)

Bevételek

Bevételek

322

322

337

337

Kiadások

Kiadások

(194)

(194)

(161)

(161)

Többlet/(hiány)

Többlet/(hiány)

129

129

176

176

A fentiekben összefoglalt pénzügyi információk összeegyeztetése az EBA-ban való érdekeltség könyv szerinti értékével az alábbi:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| A társult vállalkozás nettó eszközei | 1 979 | 1 990 |
| A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban | 29,7  % | 29,7  % |
| Könyv szerinti érték | 588 | 591 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

A társult vállalkozás nettó eszközei

A társult vállalkozás nettó eszközei

1 979

1 979

1 990

1 990

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

29,7  %

29,7  %

29,7  %

29,7  %

Könyv szerinti érték

Könyv szerinti érték

588

588

591

591

A Bizottság által képviselt EU 2020. december 31-ig az EBA jegyzett tőkéjében való jegyzett részvényeinek 20 %-át fizette be, a még le nem hívott összegek az alábbiak:

| millió EUR |
| --- |
| | Teljes EBA-tőke | Uniós jegyzés |
| Teljes jegyzett tőke | 4 500 | 1 337 |
| Befizetett | (900) | (267) |
| Még le nem hívott | 3 600 | 1 070 |

millió EUR

Teljes EBA-tőke

Uniós jegyzés

Teljes jegyzett tőke

Teljes jegyzett tőke

4 500

4 500

1 337

1 337

Befizetett

Befizetett

(900)

(900)

(267)

(267)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 16 134 | 15 211 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 193 | 134 |
| Hitelek | 2.4.3 | 82 887 | 51 368 |
| | | 99 214 | 66 714 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 3 453 | 3 196 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 6 | 3 |
| Hitelek | 2.4.3 | 10 422 | 1 316 |
| | | 13 881 | 4 514 |
| Összesen | | 113 095 | 71 228 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

16 134

16 134

15 211

15 211

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

193

193

134

134

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

82 887

82 887

51 368

51 368

99 214

99 214

66 714

66 714

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

3 453

3 453

3 196

3 196

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

6

6

3

3

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

10 422

10 422

1 316

1 316

13 881

13 881

4 514

4 514

Összesen

Összesen

113 095

113 095

71 228

71 228

2.4.1.   
  Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| BUFI-befektetések | 1 598 | 1 863 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 445 | 1 459 |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| Az EKSZ helyi személyzetének nyugdíjrendszere | 73 | 75 |
| | 3 304 | 3 585 |
| Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok: | | |
| ESBA-garanciaalap | 7 526 | 6 654 |
| Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 2 794 | 2 545 |
| EFFA-garanciaalap | 692 | 595 |
| | 11 012 | 9 794 |
| Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: | | |
| Horizont 2020 | 3 097 | 2 455 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 764 | 699 |
| Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök | 533 | 507 |
| Délkelet-Európáért Európai Alap | 163 | 166 |
| Környezetbarát Növekedésért Alap | 143 | 70 |
| Energiahatékonysági pénzügyi mechanizmus | 104 | 105 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 96 | 597 |
| Kockázatitőke-műveletek | 82 | 112 |
| Egyéb | 289 | 317 |
| | 5 271 | 5 028 |
| Összesen | 19 587 | 18 407 |
| Hosszú lejáratú | 16 134 | 15 211 |
| Rövid lejáratú | 3 453 | 3 196 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

1 598

1 598

1 863

1 863

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 445

1 445

1 459

1 459

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

188

188

Az EKSZ helyi személyzetének nyugdíjrendszere

Az EKSZ helyi személyzetének nyugdíjrendszere

73

73

75

75

3 304

3 304

3 585

3 585

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok:

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok:

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

7 526

7 526

6 654

6 654

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

2 794

2 794

2 545

2 545

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

692

692

595

595

11 012

11 012

9 794

9 794

Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

Horizont 2020

Horizont 2020

3 097

3 097

2 455

2 455

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

764

764

699

699

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

533

533

507

507

Délkelet-Európáért Európai Alap

Délkelet-Európáért Európai Alap

163

163

166

166

Környezetbarát Növekedésért Alap

Környezetbarát Növekedésért Alap

143

143

70

70

Energiahatékonysági pénzügyi mechanizmus

Energiahatékonysági pénzügyi mechanizmus

104

104

105

105

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

96

96

597

597

Kockázatitőke-műveletek

Kockázatitőke-műveletek

82

82

112

112

Egyéb

Egyéb

289

289

317

317

5 271

5 271

5 028

5 028

Összesen

Összesen

19 587

19 587

18 407

18 407

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

16 134

16 134

15 211

15 211

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

3 453

3 453

3 196

3 196

Az összesen 19 587 millió EUR-ból az EU az alábbiakban meglévő befektetések formájában rendelkezik értékesíthető pénzügyi eszközökkel:

| — | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (pl. kötvények) 14 862 millió EUR értékben (2019: 14 998 millió EUR); |
| --- | --- |

—

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (pl. kötvények) 14 862 millió EUR értékben (2019: 14 998 millió EUR);

| — | tőkeinstrumentumok 4 071 millió EUR értékben (2019: 2 801 millió EUR); valamint |
| --- | --- |

—

tőkeinstrumentumok 4 071 millió EUR értékben (2019: 2 801 millió EUR); valamint

| — | pénzpiaci alapok (például az EBB egységesített alapja) 654 millió EUR értékben (2019: 608 millió EUR). |
| --- | --- |

—

pénzpiaci alapok (például az EBB egységesített alapja) 654 millió EUR értékben (2019: 608 millió EUR).

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

A versenyjogi ügyekhez kapcsolódó előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba („Budget Fines Fund” – BUFI, költségvetési pénzbírságok alapja) allokálják, és a Bizottság értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentumokba fekteti be.

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) összegei esetében minden értékesíthető pénzügyi eszköz euróban denominált és aktív piacokon jegyzett hitelpapír.

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Az EU pénzügyi befektetést tart az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkéjében, amelyben 2020. december 31-én a tartott részvények száma 90 044 volt (2019: 90 044 részvény), vagyis a teljes jegyzett tőke 3 %-a. Az EU összesen 900 millió EUR összegű jegyzett tőkét jegyzett, amelyből 713 millió EUR jelenleg még le nem hívott. Az EBRD-t létrehozó megállapodás szerint a részvényesekre bizonyos szerződéses korlátozások vonatkoznak, mint például az, hogy a részvények nem átruházhatók, és azokat legfeljebb az eredeti bekerülési értéken lehet visszaváltani. Az EU az EBRD-ben való befektetését valós értéken értékeli. Az eredeti bekerülési érték a valós érték legjobb becslésének tekinthető, különösen a fent említett szerződéses korlátozások miatt. Bár az EBRD részvényeit nem jegyzik tőzsdén, a saját tőkéjét érintő közelmúltbeli ügyletek (a tőke névértéken történő kibocsátása) jelezték, hogy ebben a helyzetben a valós érték legjobb becslése a bekerülési érték.

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-rendelet ((EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (23)) szerint az ESBA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási puffert biztosítson az EBB-nél az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciájára jogosult finanszírozási és beruházási műveletekkel kapcsolatban felmerülő potenciális veszteségekkel szemben – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az ESBA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból finanszírozzák. A garanciaalap további forrásai a garanciaalap befektetett forrásainak hozama, az ESBA-megállapodás értelmében a garanciáért az EU által ellentételezésként kapott bevételek, valamint a nemteljesítő adósoktól a garancia korábbi lehívásai tekintetében az EBB által behajtott összegek. 2020 végén az ESBA-garanciaalap eszközei összesen 8 028 millió EUR-t tettek ki (2019: 6 688 millió EUR), amelyből 7 526 millió EUR értékesíthető pénzügyi eszközökben lévő befektetés volt (2019: 6 654 millió EUR). További 931 millió EUR-t (2019: 1 879 millió EUR) pedig lekötöttek számára, de még nem fizették be az alapba. Ezt az összeget a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tartalmazzák, és még nem érvényesített fennálló kötelezettségvállalásként az 5.1. megjegyzésben is fel van tüntetve. A garanciaalap feltöltése fokozatosan történik, és végül 9,1 milliárd EUR-t ér majd el, vagyis az EFFA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-át.

23

4.1.1.

5.1.

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja az uniós költségvetés által garantált hiteleket, különösen az EBB saját forrásaiból finanszírozott, EU-n kívüli hitelezési műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások (MFA) keretében nyújtott hiteleket, valamint az EU-n kívüli Euratom-hiteleket – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az alapot az EBB kezeli, és célja az EU által garantált nemteljesítő hitelek fedezése. Az alapot az uniós költségvetéséből nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint azon nemteljesítő adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap összegét az év végén kinnlévő garantált hitelek 9 %-ának megfelelő célösszegen kell tartani. A célösszeg és az alap eszközeinek év végi értéke közötti negatív különbséget az N+2. évi uniós költségvetésből kell fedezni, míg a többletet vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe. 2020 végén a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap eszközei összesen 2 813 millió EUR-t tettek ki (2019: 2 590 millió EUR), amelyből 2 794 millió EUR értékesíthető pénzügyi eszközökben eszközölt befektetés volt (2019: 2 545 millió EUR).

4.1.1.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-rendelet (az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet) szerint az EFFA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási tartalékot biztosítson, amelyet a vonatkozó EFFA-garanciamegállapodás értelmében adott uniós garancia lehívása esetén kell felhasználni. Az EFFA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból, a 11. EFA uniós költségvetésbe befizetett hozzájárulásaiból, valamint a tagállamok és egyéb hozzájárulók önkéntes hozzájárulásaiból finanszírozzák. Az alap további forrásai a befektetett források megtérülése, a nemteljesítő adósoktól behajtott összegek, valamint az EU által az EFFA-garanciamegállapodásokkal összhangban kapott bevételek és egyéb kifizetések. Az EFFA-garanciaalap feltöltése elérte a 750 millió EUR összeget, vagyis az uniós költségvetés által fedezett, az EFFA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 50 %-át, amelyet egyéb hozzájárulásokkal tovább növelnek. 2020 végén az EFFA-garanciaalap eszközei összesen 804 millió EUR-t tettek ki (2019: 600 millió EUR), amelyből 692 millió EUR értékesíthető pénzügyi eszközökben lévő befektetés volt (2019: 595 millió EUR).

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Horizont 2020

Horizont 2020

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló uniós rendelet értelmében új pénzügyi eszközöket hoztak létre, hogy javítsák a kutatással és innovációval foglalkozó jogalanyok finanszírozáshoz való hozzáférését. Ezek a következők:

| — | az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia, amelynek keretében a Bizottság osztozik az EBB által indított új finanszírozási műveletek portfóliójához kapcsolódó pénzügyi kockázatban, |
| --- | --- |

—

az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia, amelynek keretében a Bizottság osztozik az EBB által indított új finanszírozási műveletek portfóliójához kapcsolódó pénzügyi kockázatban,

az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

| — | az InnovFin kkv-garanciaeszköz és a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze (SIUGI), amelyet az EBA kezel, és amely garanciát és viszontgaranciát nyújt a pénzügyi közvetítőknek az új hitelportfóliókhoz (a SIUGI keretében a Bizottság osztozik a tagállamokkal, az EBA-val és az EBB-vel a nyújtott garanciához kapcsolódó pénzügyi kockázatban), |
| --- | --- |

—

az InnovFin kkv-garanciaeszköz és a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze (SIUGI), amelyet az EBA kezel, és amely garanciát és viszontgaranciát nyújt a pénzügyi közvetítőknek az új hitelportfóliókhoz (a SIUGI keretében a Bizottság osztozik a tagállamokkal, az EBA-val és az EBB-vel a nyújtott garanciához kapcsolódó pénzügyi kockázatban),

az InnovFin kkv-garanciaeszköz és a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze (SIUGI)

| — | az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz, amely beruházást nyújt kockázatitőke-alapokba, és amelyet az EBA kezel, és |
| --- | --- |

—

az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz, amely beruházást nyújt kockázatitőke-alapokba, és amelyet az EBA kezel, és

az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

| — | az EIC-alap (az Európai Innovációs Tanács alapja), amely tőkefinanszírozást biztosít az innovációs és piaci bevezetési intézkedések felgyorsításához. Az EIC-alapot elsősorban a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből finanszírozzák Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram keretében. A Bizottság azonban a Horizont 2020 keretében forrásokat különített el az EIC-alapot létrehozó kísérleti eszköz számára. |
| --- | --- |

—

az EIC-alap (az Európai Innovációs Tanács alapja), amely tőkefinanszírozást biztosít az innovációs és piaci bevezetési intézkedések felgyorsításához. Az EIC-alapot elsősorban a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből finanszírozzák Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram keretében. A Bizottság azonban a Horizont 2020 keretében forrásokat különített el az EIC-alapot létrehozó kísérleti eszköz számára.

az EIC-alap (az Európai Innovációs Tanács alapja)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) alapján az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközét azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítse az infrastrukturális projektek finanszírozáshoz való hozzáférését a közlekedés, a távközlés és az energiaügy ágazatában. Az eszközt az EU-val kötött megállapodás értelmében az EBB kezeli. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközének és a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának folytatása. Az eszköz elsőhelyi és alárendelt kölcsönök vagy garanciák formájában kockázatmegosztással segíti a hitelfinanszírozást, valamint projektkötvényekhez nyújt támogatást. 2019. június 19-e után, az EBB-vel kötött hatáskör-átruházási megállapodás első módosítását követően az EBB által végrehajtott összes CEF-műveletet a következő két portfólió egyikéhez rendelik: az adósságportfólió vagy a nem értékpapírosítható finanszírozási portfólió, amelyre vonatkozóan új, portfólióalapú kockázatmegosztási megközelítést vezetnek be.

24

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Ezek olyan tőkeinstrumentumok, amelyeket a COSME-program, a MAP-program, a CIP-program, valamint a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés finanszírozott, az EBA vagyonkezelésében, és amelyek az uniós kkv-k létrehozásának és finanszírozásának korai (startup) és növekedési szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázatitőke-alapokba való befektetés révén.

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

A kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus keretében az EBB-nek nyújtott uniós garanciák, valamint az EBB által a támogatható kutatási projektekhez nyújtott kölcsönök és garanciák. Az e fejezetben szereplő értékesíthető eszközök célja az EU azon pénzügyi kockázatának fedezése, amelyek az uniós garancia EBB által lehívásaiból erednek. A 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt összesen legfeljebb 1 milliárd EUR összegű uniós költségvetést allokáltak a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt nem volt új költségvetési hozzájárulás előirányozva a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. Mivel a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus fennálló műveleteinek jelentős részét már visszafizették az EBB-nek, az EBB 2019-ben és 2020-ban részben felszabadította az uniós garanciát. Ez az uniós függő kötelezettség csökkenését eredményezte (lásd a 4.1.3. megjegyzést). Ezt követően 2020 végén az EU jelentősen kisebb értékesíthető eszközállománnyal rendelkezett, mivel 2020-ban az EBB 500 millió EUR-t fizetett vissza a Bizottságnak az uniós hozzájárulásból, amelyet elsősorban a Horizont 2020 keretében rendelkezésre álló uniós pénzügyi eszközök megerősítésére használtak fel.

4.1.3.

2.4.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet | 417 | 6 | 393 | 3 |
| Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Összesen | 3 614 | 199 | 1 832 | 137 |
| Hosszú lejáratú | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Rövid lejáratú | 417 | 6 | 393 | 3 |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2020.12.31.

2019.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

417

417

6

6

393

393

3

3

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Összesen

Összesen

3 614

3 614

199

199

1 832

1 832

137

137

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

417

417

6

6

393

393

3

3

Az EU tőzsdén kívüli határidős devizaügyleteket köt az ESBA-garanciaalapban tartott, USD-ben denominált hitelpapírokhoz kapcsolódó devizakockázat fedezése érdekében. A tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek értelmében az EU devizában teljesíti a szerződésben rögzített névleges összeget („fizetési oldal”) – amint azt a fenti táblázat is tartalmazza – és lejáratkor euróban kapja meg a névleges összeget („bevételi oldal”). E származtatott ügyleteket valós értéken értékelik a mérlegfordulónapon, és vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként, vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be attól függően, hogy valós értékük pozitív vagy negatív.

A „Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték” megnevezés olyan, az EU által pénzügyi intézmények részére részesedésszerzési portfóliókra vonatkozóan adott biztosítékokat foglal magában, amelyek származtatott pénzügyi eszközként kerülnek besorolásra, és amelyeket az eredménnyel szemben valós értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként számolnak el. A teljes összeg elsősorban az EU által az EBB csoport részére nyújtott ESBA-garanciákat jelenti, az EBB és az EBA által mögöttes részesedésszerzésekre folyósított összeg pedig 2 223 millió EUR (2019: 1 420 millió EUR). Az ESBA tőkeportfóliójára vonatkozó uniós garancia valós értéke 164 millió EUR-t tett ki (2019: 134 millió EUR).

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | 15 383 | 15 482 |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 2 712 | 1 543 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 1 691 | 1 518 |
| Összesen | 19 786 | 18 544 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

15 383

15 383

15 482

15 482

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2 712

2 712

1 543

1 543

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

1 691

1 691

1 518

1 518

Összesen

Összesen

19 786

19 786

18 544

18 544

Az időszak alatt nem voltak transzferek az 1. és a 2. szint között.

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

| millió EUR |
| --- |
| Nyitó egyenleg 2020.1.1-jén | 1 518 |
| Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések | 179 |
| Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben | 10 |
| Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben | (17) |
| Transzfer a 3. szintre | — |
| Transzfer a 3. szintről | — |
| Egyéb | 1 |
| Záró egyenleg 2020.12.31-én | 1 691 |

millió EUR

Nyitó egyenleg 2020.1.1-jén

Nyitó egyenleg 2020.1.1-jén

1 518

1 518

Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések

Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések

179

179

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

10

10

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

(17)

(17)

Transzfer a 3. szintre

Transzfer a 3. szintre

—

Transzfer a 3. szintről

Transzfer a 3. szintről

—

—

Egyéb

Egyéb

1

1

Záró egyenleg 2020.12.31-én

Záró egyenleg 2020.12.31-én

1 691

1 691

2.4.3.   
  Hitelek

Hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek | 2.4.3.1 | 93 193 | 52 564 |
| Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek és lekötött betétek | 2.4.3.2 | 116 | 121 |
| Összesen | | 93 309 | 52 684 |
| Hosszú lejáratú | | 82 887 | 51 368 |
| Rövid lejáratú | | 10 422 | 1 316 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

2.4.3.1

2.4.3.1

93 193

93 193

52 564

52 564

Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek és lekötött betétek

Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek és lekötött betétek

2.4.3.2

2.4.3.2

116

116

121

121

Összesen

Összesen

93 309

93 309

52 684

52 684

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

82 887

82 887

51 368

51 368

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

10 422

10 422

1 316

1 316

2.4.3.1.   Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | SURE | BOP | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Összesen |
| Összesen 2019.12.31-én | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Új hitelek | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Visszafizetések | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | — | — |
| Könyv szerinti érték változásai | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Értékvesztés | — | — | — | — | — | — |
| Összesen 2020.12.31-én | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 193 |
| Hosszú lejáratú | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 783 |
| Rövid lejáratú | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

SURE

BOP

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Összesen

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Új hitelek

Új hitelek

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Visszafizetések

Visszafizetések

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

2

2

3

3

0

0

0

0

0

0

6

6

Értékvesztés

Értékvesztés

—

—

—

—

—

—

Összesen 2020.12.31-én

Összesen 2020.12.31-én

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 193

93 193

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 783

82 783

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek névértéke 2020. december 31-én összesen 92 565 millió EUR volt (2019: 51 941 millió EUR). A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlát a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem tervezik sem új finanszírozási programok elindítását, sem új hitelkeret-megállapodások megkötését.

A szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) új európai eszköz, amely segít fenntartani a koronavírus-járvány által érintett emberek foglalkoztatását, és megőrizni munkahelyüket. Az eszköz lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy uniós pénzügyi támogatást igényeljenek az olyan állami közkiadások hirtelen és jelentős megemelkedésének finanszírozásához, amelyek a válság okán bevezetett nemzeti intézkedések nyomán merültek fel. Ilyenek például a csökkentett munkaidős rendszerek és az ahhoz hasonló – többek között az önálló vállalkozóknak biztosított – intézkedések, illetve bizonyos, főként a munkahelyeket érintő egészségügyi rendelkezések. Akár 100 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatást nyújthat hitelek formájában az érintett tagállamoknak. Az eszközhöz a tagállamok által a Bizottságnak nyújtott 25 milliárd EUR összegű garancia kapcsolódik. Az (EU) 2020/672 tanácsi rendelettel összhangban a Bizottság csak azt követően köthet hitelmegállapodást valamely tagállammal, hogy a Bizottság a SURE pénzügyi támogatásról szóló végrehajtási határozatra irányuló javaslatot tett, és azt a Tanács elfogadta. 2020. december 31-ig a Tanács 90 363 millió EUR összegű pénzügyi támogatást hagyott jóvá, amelyből a Bizottság 85 863 millió EUR összegű hitelmegállapodást írt alá a tagállamokkal, és 39 500 millió EUR-t folyósított a tagállamoknak (az összegek névértéken értendők). Az aláírt hitelmegállapodások szerinti fennmaradó összegek folyósítására 2021-ben kerül sor. A SURE-hitelekhez kapcsolódó függő kötelezettségeket lásd még a 4.1.2. megjegyzésben.

4.1.2.

A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus (BOP) szakpolitikai alapú pénzügyi instrumentum, amely középtávú pénzügyi segítséget nyújt az Európai Unió azon tagállamainak, amelyeknek nem az euró a hivatalos pénzneme. A folyó fizetéseikkel vagy tőkemozgásaikkal kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít hitelfelvételi lehetőséget. Az eszköz keretében nyújtható hitelek maximális összege 50 milliárd EUR. E fizetésimérleg-hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja.

A makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) az EU által a fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi támogatást jelent. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú hitelek vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. Ezeket a hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap garantálja. A 2020. december 31-én véget ért év folyamán a makroszintű pénzügyi támogatás keretében további 1 675 millió EUR összegű hitel folyósítására került sor, ebből 1 100 millió EUR Ukrajnának, 250 millió EUR Jordániának és 325 millió EUR egyéb országoknak jutott. A MFA-hitelekhez kapcsolódó függő kötelezettségeket lásd még a 4.1.2. megjegyzésben.

4.1.2.

A (Bizottság által képviselt) Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hitelt nyújt a tagállamoknak és nem tagállamoknak, valamint ezek jogalanyainak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek finanszírozásához. Az Euratom-hitelek fedezésére harmadik felektől 279 millió EUR összegben érkeztek garanciák (2019: 214 millió EUR). Az Euratom-hitelekhez kapcsolódó függő kötelezettségeket lásd a 4.1.2. megjegyzésben.

4.1.2.

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88  % | 2,88  % |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |

2020.12.31.

2019.12.31.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE)

Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,76  %

0,00  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

2.4.3.2.   Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek és lekötött betétek

Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek és lekötött betétek

A költségvetési programokhoz nyújtott hitelek a következők: a nem tagállamokkal folytatott együttműködés keretében kedvezményes feltételek mellett nyújtott hitelek (pl. a MEDA-program euromediterrán partnersége keretében), az EU foglalkoztatási és szociális innovációs programja és az EU villamosításfinanszírozási kezdeményezése keretében nyújtott hitelek.

A lekötött betétek olyan, 3 hónapot meghaladó futamidejű összegeket foglalnak magukban, amelyek nem felelnek meg a pénzeszköz-egyenértékesek fogalommeghatározásának.

A költségvetési programokhoz nyújtott hitelek és a lekötött betétek névértéke 768 millió EUR volt (2019: 728 millió EUR).

költségvetési programokhoz nyújtott hitelek értékvesztése

költségvetési programokhoz nyújtott hitelek értékvesztése

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | Növekedés | Visszaírás | Leírás | Egyéb | 2020.12.31. |
| Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek | 10 | 3 | — | — | — | 13 |
| Engedményezett hitelek | 658 | 73 | — | — | (4) | 726 |
| Összesen | 668 | 76 | — | — | (4) | 739 |

millió EUR

2019.12.31.

Növekedés

Visszaírás

Leírás

Egyéb

2020.12.31.

Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek

Költségvetési programokhoz nyújtott hitelek

10

10

3

3

—

—

—

—

—

—

13

13

Engedményezett hitelek

Engedményezett hitelek

658

658

73

73

—

—

—

—

(4)

(4)

726

726

Összesen

Összesen

668

668

76

76

—

—

—

—

(4)

(4)

739

739

Az engedményezett hitelek az EBB által nyújtott és az uniós költségvetés által garantált, nemteljesítő hitelek. E hitelek esetében a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból vagy az ESBA-garanciaalapból származó garancialehívások kifizetését követően valamennyi jog átszállt az EU-ra. Ezek a hitelek 726 millió EUR (2019: 658 millió EUR) összegben teljes mértékben értékvesztettek. A garancialehívásokat részben a korábbi években létrehozott pénzügyi céltartalékok fedezik. Az EU és az EBB közötti vonatkozó megállapodások alapján az EBB az EU nevében beszedési eljárást hajt végre, amelynek célja az esedékes összegek behajtása.

2.5.   ELŐFINANSZÍROZÁS

ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 30 574 | 22 135 |
| A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek | 2.5.2 | 3 825 | 4 045 |
| Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások | | 119 | 60 |
| | | 34 519 | 26 240 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 24 902 | 22 314 |
| A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek | 2.5.2 | 3 327 | 2 892 |
| | | 28 229 | 25 206 |
| Összesen | | 62 748 | 51 446 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

30 574

30 574

22 135

22 135

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

2.5.2

2.5.2

3 825

3 825

4 045

4 045

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

119

119

60

60

34 519

34 519

26 240

26 240

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

24 902

24 902

22 314

22 314

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

2.5.2

2.5.2

3 327

3 327

2 892

2 892

28 229

28 229

25 206

25 206

Összesen

Összesen

62 748

62 748

51 446

51 446

A különböző programokban elegendő előfinanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendelkezésére álljon a projekt elindításához és folytatásához szükséges forrás, ugyanakkor meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, működési és költséghatékonysági korlátokat.

2.5.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Elhatárolásokon keresztül elszámolt | Nettó összeg 2020.12.31-én | Bruttó összeg | Elhatárolásokon keresztül elszámolt | Nettó összeg 2019.12.31-én |
| Megosztott irányítás | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 3 193 | — | 3 193 | 3 193 | — | 3 193 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 23 074 | (3 846 ) | 19 229 | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 |
| ESZA | 8 222 | (1 348 ) | 6 874 | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 |
| Egyéb | 4 192 | (1 520 ) | 2 672 | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 |
| | 38 681 | (6 713 ) | 31 967 | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 |
| Közvetlen irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Bizottság | 17 031 | (10 648 ) | 6 382 | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek | 18 565 | (10 931 ) | 7 633 | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 |
| Vagyonkezelői alapok | 1 121 | (843) | 278 | 858 | (665) | 194 |
| | 36 716 | (22 423 ) | 14 294 | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 |
| Közvetett irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek | 1 243 | (781) | 462 | 1 162 | (678) | 484 |
| Harmadik országok | 1 515 | (1 043 ) | 471 | 1 491 | (861) | 630 |
| Nemzetközi szervezetek | 9 068 | (6 020 ) | 3 048 | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 |
| Egyéb jogalanyok | 11 665 | (6 432 ) | 5 233 | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 |
| | 23 491 | (14 276 ) | 9 215 | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 |
| Összesen | 98 888 | (43 412 ) | 55 476 | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 |
| Hosszú lejáratú | 30 574 | — | 30 574 | 22 135 | — | 22 135 |
| Rövid lejáratú | 68 314 | (43 412 ) | 24 902 | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 |

millió EUR

Bruttó összeg

Elhatárolásokon keresztül elszámolt

Nettó összeg 2020.12.31-én

Bruttó összeg

Elhatárolásokon keresztül elszámolt

Nettó összeg 2019.12.31-én

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 193

3 193

—

—

3 193

3 193

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

23 074

23 074

(3 846 )

(3 846 )

19 229

19 229

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

ESZA

ESZA

8 222

8 222

(1 348 )

(1 348 )

6 874

6 874

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

Egyéb

Egyéb

4 192

4 192

(1 520 )

(1 520 )

2 672

2 672

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

38 681

38 681

(6 713 )

(6 713 )

31 967

31 967

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

17 031

17 031

(10 648 )

(10 648 )

6 382

6 382

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

Uniós végrehajtó ügynökségek

Uniós végrehajtó ügynökségek

18 565

18 565

(10 931 )

(10 931 )

7 633

7 633

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

Vagyonkezelői alapok

Vagyonkezelői alapok

1 121

1 121

(843)

(843)

278

278

858

858

(665)

(665)

194

194

36 716

36 716

(22 423 )

(22 423 )

14 294

14 294

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

1 243

1 243

(781)

(781)

462

462

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

Harmadik országok

Harmadik országok

1 515

1 515

(1 043 )

(1 043 )

471

471

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

Nemzetközi szervezetek

Nemzetközi szervezetek

9 068

9 068

(6 020 )

(6 020 )

3 048

3 048

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

Egyéb jogalanyok

Egyéb jogalanyok

11 665

11 665

(6 432 )

(6 432 )

5 233

5 233

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

23 491

23 491

(14 276 )

(14 276 )

9 215

9 215

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

Összesen

Összesen

98 888

98 888

(43 412 )

(43 412 )

55 476

55 476

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

30 574

30 574

—

30 574

30 574

22 135

22 135

—

22 135

22 135

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

68 314

68 314

(43 412 )

(43 412 )

24 902

24 902

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

Az előfinanszírozás pénz kifizetését és így kifizetési előirányzatok végrehajtását jelenti. Az 1.5.7. megjegyzésben kifejtettek szerint ezek előlegek, vagyis még nem kerültek elszámolásra. Így míg az előfinanszírozás csökkenti a fennálló kötelezettségvállalásokat (lásd az 5.1. megjegyzést), olyan kiadásokat jelent, amelyeket még nem fogadtak el és nem jelenítettek meg az eredménykimutatásban.

1.5.7.

5.1.

A megosztott irányítás vonatkozásában majdnem minden előfinanszírozás a 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódik. Egy olyan kezdeti előfinanszírozás van, amelyet nem fognak elszámolni (vagyis az eredménykimutatásban megjeleníteni) a programozási időszak vége előtt, és hosszú lejáratú előfinanszírozásként tüntetnek fel.

A kohéziós területen egy másik éves előfinanszírozást éves alapon számolnak el, és azt rövid lejáratú előfinanszírozásként tüntetik fel. A Covid19-világjárvány miatt és a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés intézkedései alapján azonban a 2019. évi éves előfinanszírozás fel nem használt részének visszafizettetése a megszokottól eltérően 2020-ban elmaradt. A teljes összeg, amely 6,6 milliárd EUR-nak felel meg, a hosszú lejáratú előfinanszírozás alatt kerül kimutatásra. A 2019. évi éves előfinanszírozás visszafizettetésének 2020. évi elmaradása a megosztott irányítású előfinanszírozás év végi növekedésének fontos magyarázó tényezője.

A kohéziós területen teljesített új előfinanszírozási kifizetések magukban foglalják a 2020. évi előfinanszírozást (10 milliárd EUR), valamint az EU Szolidaritási Alapjából származó kifizetéseket (1,1 milliárd EUR).

A közvetlen irányítás tekintetében az előfinanszírozás legnagyobb része a kutatást (elsősorban a Bizottság és az uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott Horizont 2020-at) érinti és 9,3 milliárd EUR-t (2019: 7,8 milliárd EUR) tesz ki. A növekedés annak tudható be, hogy 2020-ban olyan megállapodásokat kötöttek, amelyek esetében előfinanszírozási kifizetésekre került sor.

A közvetett irányítás vonatkozásában az előfinanszírozás elsősorban olyan belső szakpolitikai programokra terjed ki, mint a Galileo és az EGNOS, de a külkapcsolatokra vonatkozó eszközöket is magában foglalja, például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt (ENI), a fejlesztési együttműködési eszközt és az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt (IPA). A nemzetközi szervezeteknek nyújtott előfinanszírozás növekedése elsősorban a fent említett külkapcsolati eszközökhöz kapcsolódik.

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Bizottság által bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozáskor) elvárt garanciák olyan kedvezményezettektől, amelyek nem tagállamok. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: névérték és tényleges érték. A névérték a garancia nyújtásakor meghatározott névleges érték. A tényleges érték a garancia alapján teljesített előfinanszírozásnak a későbbi elszámolásokkal csökkentett értéke. 2020. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák névértéke 466 millió EUR volt, szemben a 402 millió EUR tényleges értékkel (2019: 492 millió EUR és 406 millió EUR).

A 7. kutatási keretprogram (FP7) és a Horizont 2020 keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan fedezi a résztvevői garanciaalap. E kölcsönös előnyökkel járó eszköz célja, hogy fedezze a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram és a Horizont 2020 tevékenységeinek végrehajtása során a kedvezményezettek által ki nem fizetett összegek kapcsán felmerült kockázatokat. A közvetett tevékenységek azon résztvevői, akik uniós vissza nem térítendő támogatásban részesülnek, a teljes kapott összeg 5 %-ának megfelelő hozzájárulást nyújtanak a résztvevői garanciaalap tőkéjéhez.

2020. december 31-én a résztvevői garanciaalap által fedezett előfinanszírozási összegek összesen 2,3 milliárd EUR-t tettek ki (2019: 2,1 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap tulajdonosai a résztvevők, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke.

Év végén a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 2,4 milliárd EUR-t tettek ki (2019: 2,2 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap eszközei között a Bizottság által kezelt pénzügyi eszközök is találhatók. Mivel a résztvevő garancialap különálló jogalany, az alap eszközeit nem konszolidálják az uniós éves beszámolóban.

2.5.2.   
  A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan | 3 520 | 3 304 |
| Támogatási programok | 3 633 | 3 634 |
| Összesen | 7 153 | 6 937 |
| Hosszú lejáratú | 3 825 | 4 045 |
| Rövid lejáratú | 3 327 | 2 892 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

3 520

3 520

3 304

3 304

Támogatási programok

Támogatási programok

3 633

3 633

3 634

3 634

Összesen

Összesen

7 153

7 153

6 937

6 937

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

3 825

3 825

4 045

4 045

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

3 327

3 327

2 892

2 892

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) programjai keretében is lehetőség van arra, hogy az uniós költségvetésből előlegfizetést teljesítenek a tagállamok számára, hogy azok hozzá tudjanak járulni a pénzügyi eszközökhöz (amelyek ölthetik hitel, részesedésszerzés vagy garancia formáját). E pénzügyi eszközöket nem a Bizottság, hanem a tagállamok felelősségére hozták létre és kezelik. Mindenesetre az ezen eszközök keretében az év végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát képezik (mint ahogyan valamennyi előfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként szerepelnek az uniós mérlegben.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

A kohéziós politika keretében kifizetett 10 518 millió EUR-ból a becslések szerint 2020. december 31-ig3 452 millió EUR nem került felhasználásra. Ez magában foglalja a tagállamok által a kkv-kezdeményezéshez nyújtott hozzájárulást. A kkv-kezdeményezés célja, hogy a banki szektort további hitelek nyújtására ösztönözze a kkv-k részére (az előfinanszírozási szakaszban lévő összegeket nem számítva 1 238 millió EUR-t fizettek ki, és ebből a becslések szerint még 349 millió EUR-t nem használtak fel).

A vidékfejlesztés vonatkozásában év végéig 66 millió EUR nem került még felhasználásra.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A kohéziós politikához kapcsolódó valamennyi összeget vagy végrehajtottnak tekintik, vagy más intézkedésekhez csoportosították át, ezért a 2020. december 31-i mérlegben semmilyen eszköz nem marad. Megjegyzendő, hogy a különböző eszközök tényleges végrehajtását a programok lezárási folyamatának részeként felül fogják vizsgálni a következő években.

Támogatási programok

Támogatási programok

A fentiekhez hasonlóan a tagállamok által a különböző támogatási programokra (állami támogatásra, az EMGA piaci intézkedéseire vagy az EMVA beruházási intézkedéseire) vonatkozóan kifizetett és év végéig fel nem használt előlegeknek megfelelő megtérített összegek eszközként jelennek meg az EU mérlegében. A Bizottság a tagállamoktól kapott információk alapján becsléssel állapította meg ezen előlegek értékét; az eredményül kapott összegeket a fenti „Támogatási programok” almegnevezés alatt tüntette fel.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

Az év végéig fel nem használt források becsült összege a kohéziós politika esetében 1 887 millió EUR, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés esetében 1 663 millió EUR.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A becslések szerint 2020 végén 83 millió EUR maradt felhasználatlanul a vidékfejlesztéssel összefüggésben kifizetett előlegekből.

2.6.   VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 44 128 | 2 422 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 1 685 | 1 185 |
| | | 45 813 | 3 607 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 26 915 | 19 328 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 1 766 | 1 038 |
| | | 28 681 | 20 367 |
| Összesen | | 74 493 | 23 974 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

44 128

44 128

2 422

2 422

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

1 685

1 685

1 185

1 185

45 813

45 813

3 607

3 607

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

26 915

26 915

19 328

19 328

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

1 766

1 766

1 038

1 038

28 681

28 681

20 367

20 367

Összesen

Összesen

74 493

74 493

23 974

23 974

2.6.1.   
  Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 2 237 | 2 422 |
| Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás | 2.6.1.2 | 40 629 | — |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.6.1.4 | 1 261 | — |
| Egyéb behajtható követelések | | 1 | — |
| | | 44 128 | 2 422 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 7 213 | 6 180 |
| Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás | 2.6.1.2 | 6 827 | — |
| Versenyügyi pénzbírságok | 2.6.1.3 | 11 295 | 11 301 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.6.1.4 | 787 | 1 788 |
| Egyéb behajtható követelések | 2.6.1.5 | 792 | 59 |
| | | 26 915 | 19 328 |
| Összesen | | 71 043 | 21 750 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

2 237

2 237

2 422

2 422

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

2.6.1.2

2.6.1.2

40 629

40 629

—

—

Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

2.6.1.4

2.6.1.4

1 261

1 261

—

—

Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

1

1

—

—

44 128

44 128

2 422

2 422

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

7 213

7 213

6 180

6 180

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

2.6.1.2

2.6.1.2

6 827

6 827

—

—

Versenyügyi pénzbírságok

Versenyügyi pénzbírságok

2.6.1.3

2.6.1.3

11 295

11 295

11 301

11 301

Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

2.6.1.4

2.6.1.4

787

787

1 788

1 788

Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

2.6.1.5

2.6.1.5

792

792

59

59

26 915

26 915

19 328

19 328

Összesen

Összesen

71 043

71 043

21 750

21 750

2.6.1.1.   Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| TOR A-számlák | 5 297 | 5 478 |
| TOR külön számlák | 1 460 | 1 591 |
| Befizetendő saját források | 2 188 | 7 |
| Értékvesztés | (892) | (931) |
| Egyéb | — | — |
| Behajtható követelések saját forrásokból | 8 053 | 6 145 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 1 378 | 1 722 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 720 | 879 |
| Értékvesztés | (837) | (822) |
| EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések | 1 260 | 1 779 |
| Előfinanszírozási visszafizettetés | 53 | 443 |
| Befizetett és beszedhető héa | 35 | 44 |
| Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben | 49 | 191 |
| Összesen | 9 450 | 8 602 |
| Hosszú lejáratú | 2 237 | 2 422 |
| Rövid lejáratú | 7 213 | 6 180 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

TOR A-számlák

TOR A-számlák

5 297

5 297

5 478

5 478

TOR külön számlák

TOR külön számlák

1 460

1 460

1 591

1 591

Befizetendő saját források

Befizetendő saját források

2 188

2 188

7

7

Értékvesztés

Értékvesztés

(892)

(892)

(931)

(931)

Egyéb

Egyéb

—

—

—

—

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

8 053

8 053

6 145

6 145

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

1 378

1 378

1 722

1 722

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök

720

720

879

879

Értékvesztés

Értékvesztés

(837)

(837)

(822)

(822)

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

1 260

1 260

1 779

1 779

Előfinanszírozási visszafizettetés

Előfinanszírozási visszafizettetés

53

53

443

443

Befizetett és beszedhető héa

Befizetett és beszedhető héa

35

35

44

44

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

49

49

191

191

Összesen

Összesen

9 450

9 450

8 602

8 602

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

2 237

2 237

2 422

2 422

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

7 213

7 213

6 180

6 180

A hosszú lejáratú tételek között szereplő legnagyobb összeg a tagállamoktól esedékes összegekhez – konkrétan az Egyesült Királyság kötelezettségszegési ügyének 2,1 milliárd EUR-os összegéhez (lásd alább) – kapcsolódik. A korábbi évekhez hasonlóan a hosszú lejáratú követelések között szerepelnek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra (EMVA) vonatkozó végre nem hajtott szabályszerűségi záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódó összegek. Ezeket az összegeket éves részletekben fizettetik vissza.

A tagállamoktól esedékes rövid lejáratú összegek növekedése főként a 2020. évi költségvetés-módosításokhoz kapcsolódóan befolyó saját forrásoknak tudható be – lásd alább.

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

Az A-számlák azok a havi kimutatások, amelyekben a tagállamok közlik a Bizottsággal a tradicionális saját forrásokkal (TOR) kapcsolatban megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat. A tradicionális saját források elsősorban a tagállamok által a Bizottság nevében beszedett vámokat jelentik.

Az A-számlák év végi egyenlege 3 milliárd EUR körül szokott lenni, 2020-ban és 2019-ben azonban az Egyesült Királyság kötelezettségszegési ügyével és egyéb, TOR-ra vonatkozó ellenőrzési jelentésekkel összefüggésben további TOR-összegeket tartalmazott (lásd alább). Mivel 1,7 milliárd EUR (2019: 1,2 milliárd EUR) összegű késedelmi kamat alkalmazandó, az említett összegeket ebben az éves beszámolóban is feltüntetik (lásd a 2.6.2. és a 3.8. megjegyzést).

2.6.2.

3.8.

A kötelezettségszegési ügyet illetően 2018. március 8-án az Európai Bizottság felszólító levelet (2018/2008. sz. kötelezettségszegés) küldött az Egyesült Királyságnak, mivel az elmulasztotta az uniós jogszabályokban előírtak szerint az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátani a tradicionális saját források pontos összegét. Mivel az Egyesült Királyság nem adott kielégítő választ sem a felszólító levélre, sem a 2018. szeptember 24-i indokolással ellátott véleményre, a Bizottság 2019. március 6-án megerősítette azon döntését, hogy a kötelezettségszegési ügyet az Európai Unió Bírósága elé utalja, és 2019. március 7-én benyújtotta keresetét. Az ügy egy 2017-es OLAF jelentés nyomán kezdődött, amely megállapította, hogy számos egyesült királyságbeli importőr úgy kerülte meg jelentős vámösszegek megfizetését, hogy a behozatalkor fiktív és hamis számlákat, illetve valótlan vámérték-nyilatkozatokat nyújtott be. Az OLAF és a JRC által kidolgozott módszertan és a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy becsüli, hogy az uniós jogszabályok Egyesült Királyság általi megsértése a 2011. november és 2017. október közötti időszakban 2,1 milliárd EUR összegű veszteséget okozott az uniós költségvetésnek (nettó, vagyis az Egyesült Királyság által a 2,7 milliárd EUR bruttó összegből visszatartott beszedési költségek levonása után). Az Egyesült Királyság nem ért egyet a Bizottság által a fenti veszteségek becslésére alkalmazott módszertannal. A Bíróság 2020. december 8-án tartotta a szóbeli tárgyalást. Az eljárás következő lépései a főtanácsnok indítványa és a Bíróság ítélete, amelyek időpontja még nem ismert. A folyamatban lévő bírósági eljárások és a rendelkezésre álló információk hosszú eljárásra engednek következtetni. Ezért mind a 2,1 milliárd EUR összegű tőkeösszeg, mind a 2020 végéig felhalmozódott 1,6 milliárd EUR összegű becsült késedelmi kamat (amelynek felhalmozódott és elszámolt összege 2019 végén 1,1 milliárd EUR volt) hosszú lejáratú eszközként került besorolásra.

Ezenkívül a Bizottság a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján 0,15 milliárd EUR összegű követelést vezetett be a számlákba a megállapított vámok és késedelmi kamatok címén.

A „külön számlák” azokat a megállapított jogosultságokat jelentik, amelyeket azért nem tüntettek fel az A-számlákon, mert a tagállamok még nem szedték be és nem nyújtottak biztosítékot (vagy nyújtottak biztosítékot, de az összeget vitatták). Ezekre a jogosultságokra a tagállamok által évente szolgáltatott információk alapján értékvesztés vonatkozik. Ezek az összegek a fentiekben bemutatottak szerint általában minden év végén hasonló szinten vannak.

A 2020-ban „befizetendő saját források” a 2020. november 24-én elfogadott 8/2020. számú költségvetés-módosítás és a 2020. december 15-én elfogadott 9/2020. számú költségvetés-módosítás eredményeképpen keletkezett behajtható követeléseket jelentik. Az összegeket a legtöbb tagállam 2021. január első munkanapján befizette. 2019-hez kapcsolódóan nem volt ilyen összeg.

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

Ide főként a tagállamokkal szembeni, a tagállamok által 2019. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2019. december 31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés időpontját követően 2019. december 31-ig még felmerült behajtható követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeli behajtásáról. E kiigazítás továbbá 20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.

2.6.1.2.   Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

| millió EUR |
| --- |
| | 140. cikk | 142. cikk | Egyéb | 2020.12.31. |
| Követelés az Egyesült Királysággal szemben | 34 966 | 14 338 | 275 | 49 579 |
| Tartozás az Egyesült Királysággal szemben | — | — | (2 122 ) | (2 122 ) |
| Összesen | 34 966 | 14 338 | (1 847 ) | 47 456 |
| Hosszú lejáratú | 28 196 | 14 327 | (1 894 ) | 40 629 |
| Rövid lejáratú | 6 769 | 11 | 47 | 6 827 |

millió EUR

140. cikk

142. cikk

Egyéb

2020.12.31.

Követelés az Egyesült Királysággal szemben

Követelés az Egyesült Királysággal szemben

34 966

34 966

14 338

14 338

275

275

49 579

49 579

Tartozás az Egyesült Királysággal szemben

Tartozás az Egyesült Királysággal szemben

—

—

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

Összesen

Összesen

34 966

34 966

14 338

14 338

(1 847 )

(1 847 )

47 456

47 456

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

28 196

28 196

14 327

14 327

(1 894 )

(1 894 )

40 629

40 629

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

6 769

6 769

11

11

47

47

6 827

6 827

Az EU és az Egyesült Királyság között létrejött, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (hiv. 2019/C 384 I/01) (a továbbiakban: kilépésről rendelkező megállapodás) mindkét fél számára különböző pénzügyi kötelezettségeket állapít meg. A fenti összeg az e kötelezettségek alapján az év végén az Egyesült Királysággal szembeni nettó követelésnek felel meg.

A kilépésről rendelkező megállapodás 139. cikkével összhangban a megállapodásból eredő pénzügyi kötelezettségek Egyesült Királyságra eső részét az Egyesült Királyság által a 2014–2020 közötti időszakban rendelkezésre bocsátott saját források és az ezen időszak alatt az összes tagállam és az Egyesült Királyság által rendelkezésre bocsátott saját források hányadosaként kell kiszámítani. A számítás tartalmazza a héa- és GNI-egyenlegek 2014 és 2019 közötti nettósításából eredő kiigazításokat is. Az Egyesült Királyság kiszámított részesedésén 2022-ben el kell végezni a kilépésről rendelkező megállapodás 139. cikkében előirányzott végső kiigazításokat. A 136. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint az 140–147. cikkben szereplő számítások alapját az Egyesült Királyság 2021. évi részesedése képezi. Az Egyesült Királyság részesedése a kilépésről rendelkező megállapodás 139. cikkével összhangban 12,358072326018200 %.

140. cikk – Fennálló kötelezettségvállalások

140. cikk – Fennálló kötelezettségvállalások

Az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy a 140. cikk követelményei szerinti kiigazítással kifizeti az EU-nak a 2020. december 31-én fennálló költségvetési kötelezettségvállalások rá eső részét. A kiigazítások magukban foglalják az uniós költségvetésben a címzett bevételekből finanszírozott említett kötelezettségvállalások levonását, az olyan programokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások levonását, amelyek esetében az Egyesült Királyság kívülmaradási lehetőséggel rendelkezik, valamint azon nem differenciált költségvetési sorokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások levonását, amelyek esetében a kifizetési előirányzatok összege automatikusan átvitelre kerül, és amelyekhez az Egyesült Királyság már 2020-ban hozzájárult.

Az Unió címzett bevételi előirányzatokból származó költségvetési kötelezettségvállalásai magukban foglalják a harmadik országok hozzájárulásait (külső címzett bevételek), valamint az eredetileg az uniós költségvetés által befizetett, majd azt követően visszafizetett összegek újrafelhasználását (belső címzett bevételek). A külső és belső címzett bevételek felhasználására vonatkozó különböző szabályokat a költségvetési rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontja, illetve 12. cikke (4) bekezdésének b) pontja határozza meg.

A külső címzett bevételek előirányzataiból származó költségvetési kötelezettségvállalások nem tartoznak azon fennálló kötelezettségvállalások közé, amelyekért az Egyesült Királyság felelős. A címzett bevételek e kategóriájára vonatkozóan a megfelelő kötelezettségvállalások finanszírozására szolgáló kifizetési előirányzatok továbbra is rendelkezésre állnak azon program időtartama alatt, amelyhez a címzett bevétel tartozik. Ezért az Egyesült Királyság részéről további finanszírozás nem esedékes.

Ezenkívül a belső címzett bevételekre vonatkozó kifizetési előirányzatok többségét már felhasználták az elfogadott költségvetési kötelezettségvállalások finanszírozására. Ezért csak azokat a belső címzett bevételekből származó kifizetési előirányzatokat vonják le az Egyesült Királyság kötelezettségéből, amelyek még rendelkezésre állnak a fennálló kötelezettségvállalások egy részének finanszírozására.

A belső címzett bevételek legnagyobb összetevője az esb-alapok által alkalmazott elszámolási mechanizmus. A belső címzett bevételekből származó kifizetési előirányzatokat, amelyekhez a tagállamok és az Egyesült Királyság a múltban már hozzájárultak, a költségvetés felhasználásának optimalizálása és ezáltal a tagállami hozzájárulások csökkentése érdekében a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások kifizetésére használják fel. Ez ahhoz vezet, hogy a belső címzett bevételekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat jövőbeli költségvetési előirányzatokból kell finanszírozni. Ennek megfelelően ezek a fennálló kötelezettségvállalások a többi nyitott uniós költségvetési kötelezettségvállaláshoz hasonlóan továbbra is az uniós költségvetést és az Egyesült Királyságot terhelik.

Az Egyesült Királyság nem vett részt bizonyos bel- és igazságügyi programok és fellépések finanszírozásában. Ennek megfelelően az Egyesült Királyság kívülmaradásával kapcsolatban fennálló kötelezettségvállalásokat a teljes esedékes összeg nem tartalmazza. Az egyéb kiigazítások magukban foglalják a kötelezettségvállalási előirányzatok 2020-ról 2021-re történő nem automatikus átvitelét, amelyek növelni fogják az Egyesült Királyságot terhelő fennálló költségvetési kötelezettségvállalásokat. E kiigazított fennálló kötelezettségvállalások összege 2020. december 31-én294,3 milliárd EUR volt, amelyből az Egyesült Királyság részesedése 36,4 milliárd EUR-t tenne ki. Az összeg további korrekciójára az Egyesült Királyság következőkön belüli részesedésének megfelelően kerül sor: a 2014–2020 közötti időszakból vagy a korábbi programozási időszakokból származó, 2021-ben beszedett nettó pénzügyi korrekciók; valamint a 2021-ben rendelkezésre bocsátott, 2020-ra vonatkozó tradicionális saját források. Az Egyesült Királyság 140. cikk szerinti tartozása így 36,0 milliárd EUR. A követelésként megjelenített összeg a Bizottság 2020. december 31-i, a fennálló kötelezettségvállalások teljes állományára vonatkozó kötelezettségvállalás-visszavonással kapcsolatos hivatalos előrejelzésén alapul, amely összesen 35,0 milliárd EUR-t tesz ki (ebből 6,8 milliárd EUR a beszámoló fordulónapját követő 12 hónapban fizetendő):

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. |
| Fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 2020.12.31-én, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben foglaltak szerint | 303 197 |
| Kötelezettségvállalások a nem differenciált költségvetési sorokon: Az automatikusan átvitt kifizetési előirányzatok összege | (1 196 ) |
| Kötelezettségvállalások, amelyek esetében az Egyesült Királyság kívülmaradási lehetőséggel rendelkezik | (1 826 ) |
| Címzett bevételekből finanszírozott kötelezettségvállalások | (4 709 ) |
| Belső címzett bevételekből rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok | (1 128 ) |
| Egyéb kiigazítások (a kötelezettségvállalási előirányzatok nem automatikus átvitele) | 10 |
| Kiigazított költségvetési kötelezettségvállalások 2020.12.31-én, az Egyesült Királyság részesedésének figyelembevételével | 294 347 |
| Az Egyesült Királyság részesedése a kiigazított költségvetési kötelezettségvállalásokból | 36 376 |
| A 2014–2020 közötti időszakhoz vagy a korábbi programozási időszakokhoz kapcsolódó nettó pénzügyi korrekciók | (0) |
| A 2020. évre vonatkozóan 2021-ben az Unió rendelkezésére bocsátott tradicionális saját források | (402) |
| Az Egyesült Királyság 140. cikk értelmében fennálló tartozásai | 35 973 |
| Az elmaradt végrehajtás becsült mértéke | (1 008 ) |
| Összesen | 34 966 |
| Hosszú lejáratú | 28 196 |
| Rövid lejáratú | 6 769 |

millió EUR

2020.12.31.

Fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 2020.12.31-én, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben foglaltak szerint

Fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 2020.12.31-én, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben foglaltak szerint

303 197

303 197

Kötelezettségvállalások a nem differenciált költségvetési sorokon: Az automatikusan átvitt kifizetési előirányzatok összege

Kötelezettségvállalások a nem differenciált költségvetési sorokon: Az automatikusan átvitt kifizetési előirányzatok összege

(1 196 )

(1 196 )

Kötelezettségvállalások, amelyek esetében az Egyesült Királyság kívülmaradási lehetőséggel rendelkezik

Kötelezettségvállalások, amelyek esetében az Egyesült Királyság kívülmaradási lehetőséggel rendelkezik

(1 826 )

(1 826 )

Címzett bevételekből finanszírozott kötelezettségvállalások

Címzett bevételekből finanszírozott kötelezettségvállalások

(4 709 )

(4 709 )

Belső címzett bevételekből rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok

Belső címzett bevételekből rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok

(1 128 )

(1 128 )

Egyéb kiigazítások (a kötelezettségvállalási előirányzatok nem automatikus átvitele)

Egyéb kiigazítások (a kötelezettségvállalási előirányzatok nem automatikus átvitele)

10

10

Kiigazított költségvetési kötelezettségvállalások 2020.12.31-én, az Egyesült Királyság részesedésének figyelembevételével

Kiigazított költségvetési kötelezettségvállalások 2020.12.31-én, az Egyesült Királyság részesedésének figyelembevételével

294 347

294 347

Az Egyesült Királyság részesedése a kiigazított költségvetési kötelezettségvállalásokból

Az Egyesült Királyság részesedése a kiigazított költségvetési kötelezettségvállalásokból

36 376

36 376

A 2014–2020 közötti időszakhoz vagy a korábbi programozási időszakokhoz kapcsolódó nettó pénzügyi korrekciók

A 2014–2020 közötti időszakhoz vagy a korábbi programozási időszakokhoz kapcsolódó nettó pénzügyi korrekciók

(0)

A 2020. évre vonatkozóan 2021-ben az Unió rendelkezésére bocsátott tradicionális saját források

A 2020. évre vonatkozóan 2021-ben az Unió rendelkezésére bocsátott tradicionális saját források

(402)

(402)

Az Egyesült Királyság 140. cikk értelmében fennálló tartozásai

Az Egyesült Királyság 140. cikk értelmében fennálló tartozásai

35 973

35 973

Az elmaradt végrehajtás becsült mértéke

Az elmaradt végrehajtás becsült mértéke

(1 008 )

(1 008 )

Összesen

Összesen

34 966

34 966

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

28 196

28 196

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

6 769

6 769

A 2020. december 31-én fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összegével, vagyis az Egyesült Királyság 140. cikk szerinti tartozásai számításának kiindulópontjával kapcsolatos további információk a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és magyarázó megjegyzések 4.4. táblázatában találhatók.

4.4.

142. cikk – Az Unió kötelezettségei 2020 végén

142. cikk – Az Unió kötelezettségei 2020 végén

Az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy 2020 végén kifizeti az EU-nak az uniós kötelezettségek rá eső részét, a következők kivételével: a) a kapcsolódó eszközök, valamint b) a költségvetés működésével és a saját források kezelésével kapcsolatos (beleértve a fennálló kötelezettségvállalásokkal már fedezett összegeket is) (lásd a 140. cikk kapcsán feljebb)). A fő összeg itt a 2020. december 31-én fennálló, munkaviszony megszűnése utáni uniós kötelezettségeket (nyugdíjak és betegbiztosítás) érinti, amelyek esetében az Egyesült Királyság részesedése év végén összesen 14 338 millió EUR (ebből 11 millió EUR a beszámoló fordulónapját követő 12 hónapban fizetendő):

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Közös betegségbiztosítási rendszer | Egyéb nyugdíjrendszerek | 2020.12.31. |
| Kifizetetlen kötelezettség 2020.12.31-én | 100 741 | 12 935 | 2 344 | 116 020 |
| Az Egyesült Királyság részesedése | 12 450 | 1 599 | 290 | 14 338 |
| Hosszú lejáratú | 12 450 | 1 599 | 279 | 14 327 |
| Rövid lejáratú | — | — | 11 | 11 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Közös betegségbiztosítási rendszer

Egyéb nyugdíjrendszerek

2020.12.31.

Kifizetetlen kötelezettség 2020.12.31-én

Kifizetetlen kötelezettség 2020.12.31-én

100 741

100 741

12 935

12 935

2 344

2 344

116 020

116 020

Az Egyesült Királyság részesedése

Az Egyesült Királyság részesedése

12 450

12 450

1 599

1 599

290

290

14 338

14 338

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

12 450

12 450

1 599

1 599

279

279

14 327

14 327

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

—

—

11

11

11

11

A munkavállalói juttatási kötelezettségekre vonatkozó további információk a 2.9. megjegyzésben találhatók.

2.9.

Egyéb cikkek

Egyéb cikkek

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. |
| Követelés az Egyesült Királysággal szemben: | |
| | 136. cikk |

millió EUR

2020.12.31.

Követelés az Egyesült Királysággal szemben:

Követelés az Egyesült Királysággal szemben:

136. cikk

136. cikk

230

230

| | 147. cikk |
| --- | --- |

147. cikk

147. cikk

46

46

275

275

Tartozás az Egyesült Királysággal szemben:

Tartozás az Egyesült Királysággal szemben:

| | 141. cikk |
| --- | --- |

141. cikk

141. cikk

(1 766 )

(1 766 )

| | 143. cikk |
| --- | --- |

143. cikk

143. cikk

(93)

(93)

| | 144. cikk |
| --- | --- |

144. cikk

144. cikk

(46)

(46)

| | 145. cikk |
| --- | --- |

145. cikk

145. cikk

(183)

(183)

| | 146. cikk |
| --- | --- |

146. cikk

146. cikk

(33)

(33)

(2 122 )

(2 122 )

Összesen

Összesen

(1 847 )

(1 847 )

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

(1 894 )

(1 894 )

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

47

47

136. cikk – A saját forrásokra alkalmazandó rendelkezések

136. cikk – A saját forrásokra alkalmazandó rendelkezések

A saját források tekintetében a 2020. december 31. után alkalmazandó rendelkezéseket a 136. cikk állapítja meg. Az Egyesült Királyság jogosult a rá eső részre azokban az esetekben, amikor a 2020-ig terjedő pénzügyi évekre vonatkozó saját forrásokat 2020. december 31. után kell rendelkezésre bocsátani, helyesbíteni vagy kiigazítani. Az Egyesült Királyság ezenkívül megkapja a 2020. évi többlettel kapcsolatos kiigazítások rá eső részét. Emellett sor kerül a héa- és GNI-alapú saját forrásoknak a 2020-ig terjedő pénzügyi évekre vonatkozó kiigazításaira is. Ezeket a héa- és GNI-alapú kiigazításokat évente, 2028. december 31-ig kell kiszámítani. A Bizottság figyelembe veszi a 2017–2019 közötti időszakra vonatkozó brit korrekció kiszámított frissítéseit is.

Az Egyesült Királyságnak be kell fizetnie az általa 2021. február 28. után beszedett, de a 2020. és az azt megelőző évekhez kapcsolódó tradicionális saját forrásokat. Ezt követően ebből az összegből le kell vonni az EU-27 és az Egyesült Királyság által rendelkezésre bocsátott tradicionális saját források teljes összegének az Egyesült Királyságra eső hányadát. A tradicionális saját források elkülönített számláját 2025. december 31-ig teljes mértékben fel számolják.

Az Egyesült Királyságnak 2021 folyamán 230 millió EUR-t kell kifizetnie az alábbiak szerint.

| millió EUR |
| --- |
| Többlet | (219) |
| Brit korrekció | 211 |
| Kívülmaradás | n.a. |
| Héa- és GNI-alapú kiigazítások (a 2020. és azt megelőző évekhez kapcsolódóan) | 214 |
| Egyesült Királyság nettó tradicionális saját forrásai 2021. február 28. után | 23 |
| Összesen | 230 |

millió EUR

Többlet

Többlet

(219)

(219)

Brit korrekció

Brit korrekció

211

211

Kívülmaradás

Kívülmaradás

n.a.

n.a.

Héa- és GNI-alapú kiigazítások (a 2020. és azt megelőző évekhez kapcsolódóan)

Héa- és GNI-alapú kiigazítások (a 2020. és azt megelőző évekhez kapcsolódóan)

214

214

Egyesült Királyság nettó tradicionális saját forrásai 2021. február 28. után

Egyesült Királyság nettó tradicionális saját forrásai 2021. február 28. után

23

23

Összesen

Összesen

230

230

141. cikk – Pénzbírságok

141. cikk – Pénzbírságok

Az Egyesült Királyság jogosult a 2020. december 31. előtt megállapított pénzbírságok rá eső részére, valamint – jogerőre emelkedésükkor – azokra a pénzbírságokra, amelyeket az Unió a 92. cikk (1) bekezdésében említett eljárás keretében 2020. december 31. után állapított meg. A releváns brit pénzbírságok 2020. december 31-én fennálló összege 14,3 milliárd EUR. Ezek alapján az Egyesült Királyságot összesen 1,8 milliárd EUR illeti meg (ebből 20 millió EUR a beszámoló fordulónapját követő 12 hónapban fizetendő).

143. cikk – Függő pénzügyi kötelezettségek: Pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitelek, ESBA, EFFA és külső hitelezési megbízatás

143. cikk – Függő pénzügyi kötelezettségek: Pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitelek, ESBA, EFFA és külső hitelezési megbízatás

E cikk értelmében az Egyesült Királyság köteles finanszírozni az uniós hitelfelvételi, hitelnyújtási és garancianyújtási tevékenységekkel kapcsolatos függő kötelezettségek rá eső részét e kötelezettségek beálltakor, amennyiben azokat nem fedezik meglévő garanciaalapok – a kapcsolódó függő kötelezettségek tekintetében lásd a 4.1. megjegyzést. Az EU visszatéríti az Egyesült Királyságnak azokat az összegeket, amelyekkel az már hozzájárult a garanciaalapokhoz, és amelyekre a továbbiakban már nincs szükség. Az Egyesült Királyság jogosult továbbá az olyan műveletekből befolyó bevételekhez is, amelyek tekintetében felelősséget visel. 2020. december 31-én az Egyesült Királyságnak a következő 12 hónapban fizetendő összeg 93 millió EUR. Ez kizárólag az EFFA-hoz kapcsolódik, ahol a kilépést megelőzően nem került sor jóváhagyott műveletekre, így az Egyesült Királyságnak nem áll fenn erre vonatkozó kötelezettsége.

4.1.

144. cikk – Pénzügyi eszközök

144. cikk – Pénzügyi eszközök

E cikk értelmében az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy visszafizeti az Egyesült Királyságnak a kilépés időpontjáig jóváhagyott pénzügyi műveletekből befolyó bevételek rá eső részét, valamint a kilépés időpontját követően jóváhagyott pénzügyi műveletekhez kapcsolódó kifizetések rá eső részét. 2020. december 31-én az Egyesült Királyságnak a következő 12 hónapban fizetendő összeg 46 millió EUR.

145. cikk: A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK)

145. cikk: A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK)

Az Egyesült Királyság jogosult a felszámolás alatt álló ESZAK 2020. december 31-én meglévő nettó eszközeinek rá eső részére, amelynek visszafizetése öt részletben, 2021-től kezdődően minden év június 30-án esedékes. A felszámolás alatt álló ESZAK 2020. december 31-én meglévő nettó eszközei 1,5 milliárd EUR-t tettek ki, amelyből az Egyesült Királyság részesedése 183 millió EUR (ebből 37 millió EUR-t 2021-ben kell visszafizetni).

146. cikk – Az Európai Beruházási Alapban (EBA) meglévő befektetés

146. cikk – Az Európai Beruházási Alapban (EBA) meglévő befektetés

Az Egyesült Királyság jogosult az EBA befizetett jegyzett tőkéjében 2020. december 31-én meglévő uniós befektetés rá eső részére, amelynek visszafizetése öt részletben, 2021-től kezdődően minden év június 30-án esedékes. Az EBA befizetett jegyzett tőkéjében 2020. december 31-én meglévő uniós befektetés 267 millió EUR-t tett ki (lásd a 2.3. megjegyzést), amelyből az Egyesült Királyság részesedése 33 millió EUR (ebből 7 millió EUR-t 2021-ben kell visszafizetni).

2.3.

147. cikk – Jogi ügyek

147. cikk – Jogi ügyek

Az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy hozzájárul az Unió pénzügyi érdekeit érintő jogi ügyekből eredő, esedékessé váló uniós kifizetések rá eső részéhez, feltéve, hogy az említett ügyek tárgyát képező tények legkésőbb 2020. december 31-ig merültek fel. Figyelembe véve az év végi céltartalékokat és elhatárolásokat, valamint a jogi ügyekben 2021-ben teljesített tényleges kifizetéseket, az Egyesült Királyság által fizetendő becsült összeg 46 millió EUR (ebből az Egyesült Királyságnak 2021-ben számlázott összeg 21 millió EUR).

2.6.1.3.   Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések | 14 503 | 14 606 |
| Előzetesen befizetett pénzbírságok | (3 023 ) | (3 125 ) |
| Értékvesztés | (186) | (180) |
| Összesen | 11 295 | 11 301 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 11 295 | 11 301 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

14 503

14 503

14 606

14 606

Előzetesen befizetett pénzbírságok

Előzetesen befizetett pénzbírságok

(3 023 )

(3 023 )

(3 125 )

(3 125 )

Értékvesztés

Értékvesztés

(186)

(186)

(180)

(180)

Összesen

Összesen

11 295

11 295

11 301

11 301

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

11 295

11 295

11 301

11 301

Az előzetesen befizetett pénzbírságok főként olyan vállalkozásoktól származnak, amelyek a pénzbírságokra vonatkozó határozatokkal szemben fellebbezést nyújtottak be az uniós bíróságokon, vagy erre még lehetőségük van. Az érintett összegeknek a megbüntetett vállalkozások részére történő esetleges visszafizetése miatt függő kötelezettséget kell megjeleníteni – lásd a 4.1.4. megjegyzést.

4.1.4.

Azok a pénzbírsággal sújtott vállalkozások, amelyek fellebbezést nyújtottak be vagy fellebbezést terveznek benyújtani, eldönthetik, hogy előzetesen megfizetik-e a pénzbírságot, vagy ehelyett bankgaranciát nyújtanak a Bizottságnak. A Bizottság 11 004 millió EUR (2019: 11 133 millió EUR) összegű, év végén még nem befizetett pénzbírságra vonatkozóan fogadott el pénzügyi garanciát.

Az értékvesztés miatt leírt összegeket a Bizottság a be nem szedett és garanciával sem fedezett, valószínűleg behajthatatlan pénzbírságok eseti értékelésével határozta meg.

A versenyügyi bírságokból behajtható követelések összege 2020-ban nem változott érdemben 2019-hez képest. Ennek az az oka, hogy a 2020-ban újonnan keletkezett behajtható követeléseket nagyrészt ellensúlyozzák a 2020-ban véglegesen beszedett pénzbírságok.

2.6.1.4.   Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Elhatárolt bevételek | 1 755 | 1 502 |
| Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 293 | 286 |
| Összesen | 2 048 | 1 788 |
| Hosszú lejáratú | 1 261 | — |
| Rövid lejáratú | 787 | 1 788 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Elhatárolt bevételek

Elhatárolt bevételek

1 755

1 755

1 502

1 502

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

293

293

286

286

Összesen

Összesen

2 048

2 048

1 788

1 788

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

1 261

1 261

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

787

787

1 788

1 788

Az elhatárolt bevételek között szerepel egy 1,7 milliárd EUR összegű tétel (2019: 1,4 milliárd EUR), amelyet a Bizottság a kohéziós területen tervez visszafizettetni a tagállamok által benyújtott éves beszámolók vizsgálatának és elfogadásának eredményeként (a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozóan bevezetett eljárás alapján). Ennek az összegnek a legnagyobb része (1,3 milliárd EUR) – a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés intézkedéseiből adódóan – várhatóan csak az alapul szolgáló programok lezárásakor kerül visszafizetésre, ezért hosszú lejáratúnak minősül.

2.6.1.5.   Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

Az egyéb behajtható követelések teljes összege magában foglal egy 744 millió EUR összegű behajtható követelést, amely a NER300 program el nem költött, az EBB által 2020 végéig vissza nem fizetett forrásainak az innovációs alapba történő átcsoportosításából származik – lásd a 3.7. megjegyzést.

3.7.

2.6.2.   
  Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Késedelmi kamat | 1 641 | 1 137 |
| Egyéb követelések | 44 | 48 |
| | 1 685 | 1 185 |
| Rövid lejáratú | | |
| Ügyfelek | 324 | 269 |
| Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása | (188) | (153) |
| Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 345 | 238 |
| Késedelmi kamat | 1 085 | 528 |
| Egyéb | 200 | 157 |
| | 1 766 | 1 038 |
| Összesen | 3 450 | 2 223 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Késedelmi kamat

Késedelmi kamat

1 641

1 641

1 137

1 137

Egyéb követelések

Egyéb követelések

44

44

48

48

1 685

1 685

1 185

1 185

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Ügyfelek

Ügyfelek

324

324

269

269

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

(188)

(188)

(153)

(153)

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

345

345

238

238

Késedelmi kamat

Késedelmi kamat

1 085

1 085

528

528

Egyéb

Egyéb

200

200

157

157

1 766

1 766

1 038

1 038

Összesen

Összesen

3 450

3 450

2 223

2 223

A hosszú lejáratú késedelmi kamat a 2.6.1.1. megjegyzésben említett kötelezettségszegési ügyet érinti.

2.6.1.1.

Az egyéb rövid lejáratú követelések főként késedelmi kamatokhoz kapcsolódnak. A 2019 és 2020 közötti növekedés a tradicionális saját forrásokra vonatkozó vizsgálati jelentésekből eredő további elhatárolt bevételekből, valamint a megbírságolt vállalatok által nyújtott biztosítékok után felhalmozódott kamatból származó növekedés eredménye.

2.7.   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Tudományos anyagok | 59 | 47 |
| Egyéb | 21 | 21 |
| Összesen | 80 | 68 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Tudományos anyagok

Tudományos anyagok

59

59

47

47

Egyéb

Egyéb

21

21

21

21

Összesen

Összesen

80

80

68

68

2.8.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | | 11 342 | 15 519 |
| Folyószámlák | | 80 | 91 |
| Előlegszámlák | | 8 | 7 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | | 0 | 0 |
| A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák | 2.8.1 | 11 430 | 15 617 |
| Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök | 2.8.2 | 2 446 | 1 567 |
| Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök | 2.8.3 | 1 458 | 1 258 |
| Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök | | 1 362 | 1 208 |
| Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök | | 46 | 97 |
| Összesen | | 16 742 | 19 745 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

11 342

11 342

15 519

15 519

Folyószámlák

Folyószámlák

80

80

91

91

Előlegszámlák

Előlegszámlák

8

8

7

7

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

0

0

0

0

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

2.8.1

2.8.1

11 430

11 430

15 617

15 617

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

2.8.2

2.8.2

2 446

2 446

1 567

1 567

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

2.8.3

2.8.3

1 458

1 458

1 258

1 258

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

1 362

1 362

1 208

1 208

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

46

46

97

97

Összesen

Összesen

16 742

16 742

19 745

19 745

2.8.1.   
  A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

Ez a megnevezés magában foglalja a Bizottság tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett bankszámláin, valamint a kereskedelmi bankoknál vezetett folyószámlákon, előlegszámlákon és a házipénztárakban meglévő pénzeszközeit. A 2020. év végi kincstári egyenleg okai a következők:

| — | Az év végéig 9,4 milliárd EUR összegű kifizetés nem teljesült, amelyből 7,9 milliárd EUR címzett bevételhez kapcsolódik. A címzett bevételek között szerepel a kibocsátási egységek értékesítéséből származó 1,3 milliárd EUR összegű pénzeszköz, amelyet az EBB fizetett vissza azt követően, hogy az összeget a tagállamok az Innovációs Alaphoz rendelték – lásd a 3.7. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

Az év végéig 9,4 milliárd EUR összegű kifizetés nem teljesült, amelyből 7,9 milliárd EUR címzett bevételhez kapcsolódik. A címzett bevételek között szerepel a kibocsátási egységek értékesítéséből származó 1,3 milliárd EUR összegű pénzeszköz, amelyet az EBB fizetett vissza azt követően, hogy az összeget a tagállamok az Innovációs Alaphoz rendelték – lásd a 3.7. megjegyzést.

3.7.

| — | Az ügynökségek és a közös vállalkozások pénztárához tartozó 1,6 milliárd EUR összeg – mivel e szervezetek nevében a Bizottság kezeli a pénztárt, ezek az összegek ebben az alfejezetben szerepelnek. |
| --- | --- |

—

Az ügynökségek és a közös vállalkozások pénztárához tartozó 1,6 milliárd EUR összeg – mivel e szervezetek nevében a Bizottság kezeli a pénztárt, ezek az összegek ebben az alfejezetben szerepelnek.

2.8.2.   
  Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Az e megnevezés alatt feltüntetett összegek közé elsősorban olyan pénzeszköz-egyenértékesek tartoznak, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljából, valamint a költségvetési biztosítékokhoz kapcsolódó garanciaalapokban tartott pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek – lásd a 2.4.1. megjegyzést. A pénzügyi eszközökhöz és garanciaalapokhoz tartozó pénzeszközök csak az érintett programok keretében használhatóak fel. Az egyenleg növekedése elsősorban a következőknek tudható be: i. az ESBA- és EFFA-garanciaalapok további feltöltése, amelynek összegét 2020 végéig nem fektettek be kötvényekbe, valamint ii. az uniós pénzügyi eszközökre irányuló kifizetések, különösen a COSME és a Horizont 2020 programok keretében, amelyeket még nem használtak fel garancialehívásokra vagy tőkebefektetésekre.

2.4.1.

2.8.3.   
  Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

E pénzeszközök elsősorban a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket az összegeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújtott be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, a mögöttes összeget függő kötelezettségként tüntettük fel a 4.1.4. megjegyzésben. A Bizottság 2010 óta valamennyi későbbi előzetesen beszedett pénzbírságot a BUFI-alapban kezeli és értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközökbe fekteti be (lásd a 2.4.1. megjegyzést). A pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközállomány 2020 végi növekedése a BUFI 2019. év végéhez képest magasabb készpénzegyenlegének, valamint a költségvetésbe átutalandó, véglegesen kiszabott pénzbírságoknak tudható be.

4.1.4.

2.4.1.

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

2.9.   NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

2.9.1.   
  A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen 2020.12.31-én | Összesen 2019.12.31-én |
| Meghatározott juttatási kötelmek | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 | 98 062 |
| Programeszközök | n.a. | (94) | (354) | (448) | (403) |
| Nettó kötelezettség | 100 741 | 2 344 | 12 935 | 116 020 | 97 659 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen 2020.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

Meghatározott juttatási kötelmek

Meghatározott juttatási kötelmek

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

98 062

98 062

Programeszközök

Programeszközök

n.a.

n.a.

(94)

(94)

(354)

(354)

(448)

(448)

(403)

(403)

Nettó kötelezettség

Nettó kötelezettség

100 741

100 741

2 344

2 344

12 935

12 935

116 020

116 020

97 659

97 659

A munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettség emelkedése elsősorban az európai tisztviselők nyugdíjrendszere – a legnagyobb ilyen működő rendszer – nettó kötelezettségei emelkedésének köszönhető. E kötelezettségek elsősorban a pénzügyi feltételezéseknek a nominális diszkontráta meredek csökkenése miatti változásaiból eredő aktuáriusi veszteségnek köszönhetően emelkedtek. Továbbá, mivel a reáldiszkontrátát a nominális diszkontráta inflációval való kiigazításával számítják, 2020-ban második alkalommal vált negatívvá a reáldiszkontráta, ami azt jelenti, hogy egy adott jövőbeli összeg ma nagyobb értéket képvisel, mint tényleges jövőbeli felmerülésekor: Ez jelentősen növeli a kötelezettség év végi mértékét. Az alacsonyabb diszkontráta hasonló hatást gyakorolt a többi programra is.

Mindehhez hozzájárul, hogy az év folyamán felhalmozódott szolgálati jogosultságok összege meghaladja az év folyamán kifizetett juttatásokét. Növekedés tapasztalható az éves kamatköltség (a kötelezettség diszkontálásának megszüntetése) és a tényalapú aktuáriusi veszteségek miatt is.

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Ez a meghatározott juttatási kötelem a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó nyugdíjkötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli uniós kifizetéseknek a jelenértéke. A rendszer folyamatos, és így a rendszerből éves alapon teljesítendő kifizetéseket minden évben tartalmazza az uniós költségvetés.

A nyugdíjrendszer keretében fizetendő ellátások – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – kiadásnak minősülnek az uniós költségvetésben. A rendszer fiktív finanszírozású, és a tagállamok együttesen garantálják e juttatások kifizetését. Az aktív tagok alapilletményéből kötelező nyugdíjjárulékot vonnak le, amely jelenleg 10,1 %. E hozzájárulások, amelyeket a tárgyév költségvetési bevételeként kezelnek, általánosságban hozzájárulnak az uniós kiadások finanszírozásához – lásd a 3.7. megjegyzést.

3.7.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének 2020. december 31-i személyi állománya (aktív személyi állomány, nyugdíjasok, rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi alkalmazottak, elhunyt alkalmazottak eltartottjai), valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az IPSAS 39 standardban meghatározott módszertannak (és ezért az EAR 12 uniós számviteli szabálynak) megfelelően került végrehajtásra.

Egyéb nyugdíjrendszerek

Egyéb nyugdíjrendszerek

Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket foglalja magában. E megnevezés az Európai Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

A fenti nyugdíjrendszerek mellett értékelés készült az Unió azon egészségügyi ellátási költségekkel kapcsolatos becsült kötelezettségeire vonatkozóan is, amelyeket a közös egészségbiztosítási rendszernek (JSIS) a foglalkoztatást követő időszak alatt kell kifizetnie (a hozzájárulások levonását követően). Az 1.5.10. megjegyzésben foglaltaknak megfelelően e kötelezettség kiszámítása során a teljes aktív szolgálati időt figyelembe veszik, biztosítva, hogy az alkalmazottak munkaviszony megszűnése utáni programjának nyugdíj- és betegségbiztosítási rendszerét is következetesen elszámolják. Tekintettel arra, hogy az EAR és az IPSAS által előírtak szerint is valósághűen kell bemutatni a mögöttes ügylet gazdasági tartalmát, a juttatások szolgálati időszakokhoz való rendelésekor nem értelmeztük szigorúbban az IPSAS 39 standardot. Ha a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozó szolgálati költséget az aktív szolgálati idő helyett valamennyi tisztviselő tekintetében 10 év figyelembevételével határoznánk meg, az az év végén 4,6 milliárd EUR-val növelné a meghatározott juttatási kötelem összegét. Ugyanakkor, amint azt már jeleztük, ez a szigorúbb megközelítés nem lenne összeegyeztethető a valósághű bemutatás minőségi jellemzőjével, és ezért nem lenne úgy tekinthető, hogy az EAR 1 szabálynak és az IPSAS fogalmi keretrendszernek megfelelően megbízható információkkal szolgál. Ez a becslés nagymértékben függ a jelenlegi alkalmazottak igazgatási státuszának alakulásától (különösen azoknak a határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező tagoknak a számától, akik a jövőben feltételezhetően tisztviselőkké válnak).

1.5.10.

2.9.2.   
  A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A meghatározott juttatási kötelem jelenértéke a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó kötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli kifizetések diszkontált értéke.

Az alábbiakban látható a meghatározott juttatási kötelem tárgyévi változásának elemzése:

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2019.12.31-én | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |
| Az eredménykimutatásban megjelenítve | | | | |
| Tárgyidőszaki szolgálat költsége | 3 441 | 97 | 348 | 3 886 |
| Kamatköltség | 919 | 17 | 145 | 1 081 |
| Múltbeli szolgálat költsége | — | — | — | — |
| A nettó eszközökben megjelenítve | | | | |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | | | | |
| aktuáriusi (nyereség)/veszteség Tényalapú | 2 348 | (7) | (141) | 2 200 |
| aktuáriusi (nyereség)/veszteség Demográfiai feltételezésekből eredő | — | (3) | — | (3) |
| aktuáriusi (nyereség)/veszteség Pénzügyi feltételezésekből eredő | 11 896 | 259 | 964 | 13 119 |
| Egyéb | | | | |
| Kifizetett juttatások | (1 706 ) | (75) | (97) | (1 878 ) |
| Jelenérték 2020.12.31-én | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2019.12.31-én

Jelenérték 2019.12.31-én

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Az eredménykimutatásban megjelenítve

Az eredménykimutatásban megjelenítve

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

3 441

3 441

97

97

348

348

3 886

3 886

Kamatköltség

Kamatköltség

919

919

17

17

145

145

1 081

1 081

Múltbeli szolgálat költsége

Múltbeli szolgálat költsége

—

—

—

—

—

—

—

—

A nettó eszközökben megjelenítve

A nettó eszközökben megjelenítve

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

aktuáriusi (nyereség)/veszteség Tényalapú

aktuáriusi (nyereség)/veszteség Tényalapú

2 348

2 348

(7)

(7)

(141)

(141)

2 200

2 200

aktuáriusi (nyereség)/veszteség Demográfiai feltételezésekből eredő

aktuáriusi (nyereség)/veszteség Demográfiai feltételezésekből eredő

—

—

(3)

(3)

—

—

(3)

(3)

aktuáriusi (nyereség)/veszteség Pénzügyi feltételezésekből eredő

aktuáriusi (nyereség)/veszteség Pénzügyi feltételezésekből eredő

11 896

11 896

259

259

964

964

13 119

13 119

Egyéb

Egyéb

Kifizetett juttatások

Kifizetett juttatások

(1 706 )

(1 706 )

(75)

(75)

(97)

(97)

(1 878 )

(1 878 )

Jelenérték 2020.12.31-én

Jelenérték 2020.12.31-én

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

A tárgyidőszaki szolgálat költsége a meghatározott juttatási kötelem jelenértékének a jelenlegi tagok tárgyévi szolgálatából származó emelkedése.

A kamatköltség egy meghatározott juttatási kötelem jelenértékének az időszak során történt növekedése, amely abból adódik, hogy a juttatás egy időszakkal közelebb került a kifizetéshez.

A tényalapú aktuáriusi nyereségek és veszteségek a 2020-ra vonatkozó tavalyi feltételezések és a 2020-ban ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözetnek felelnek meg.

Az aktuáriusi feltételezésekből (demográfiai változókból, például a munkavállalói fluktuációból és a mortalitásból, valamint pénzügyi változókból, például diszkontrátákból és várható illetményemelkedésekből) eredő aktuáriusi nyereségek és veszteségek akkor merülnek fel, amikor e feltételezéseket az alapul szolgáló feltételekben bekövetkező változások figyelembevétele érdekében frissítik.

A juttatásokat (például a nyugdíjakat vagy az egészségügyi költségek visszatérítését) az év folyamán a rendszer szabályai szerint fizetik ki. E kifizetett juttatások a meghatározott juttatási kötelem csökkenéséhez vezetnek.

2.9.3.   
  Programeszközök

Programeszközök

| millió EUR |
| --- |
| | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2019.12.31-én | 94 | 309 | 403 |
| Programeszközök nettó változása | 0 | 45 | 45 |
| Jelenérték 2020.12.31-én | 94 | 354 | 448 |

millió EUR

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2019.12.31-én

Jelenérték 2019.12.31-én

94

94

309

309

403

403

Programeszközök nettó változása

Programeszközök nettó változása

0

0

45

45

45

45

Jelenérték 2020.12.31-én

Jelenérték 2020.12.31-én

94

94

354

354

448

448

2.9.4.   
  Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Az alábbiakban láthatók a két főbb munkavállalói juttatási rendszer értékelése során alkalmazott aktuáriusi feltételezések:

| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Közös betegségbiztosítási rendszer |
| --- | --- | --- |
| 2020 | | |
| Nominális diszkontráta | 0,4  % | 0,5  % |
| Várható inflációs ráta | 1,2  % | 1,3  % |
| Reáldiszkontráta | (0,8 ) % | (0,8 ) % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,8  % | 1,8  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 2,6  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2019 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,1  % | 1,2  % |
| Várható inflációs ráta | 1,3  % | 1,3  % |
| Reáldiszkontráta | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,8  % | 1,8  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Közös betegségbiztosítási rendszer

2020

2020

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

0,4  %

0,4  %

0,5  %

0,5  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,2  %

1,2  %

1,3  %

1,3  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

2,6  %

2,6  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2019

2019

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0  %

3,0  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

A 2019-re és 2020-ra vonatkozó mortalitás az uniós tisztviselők élettartamtábláján (EULT 2018) alapul.

A nominális diszkontrátát a kamatmentes eurókötvények hozamának értékeként határozzák meg (2020 decemberétől kezdve, az európai tisztviselők nyugdíjrendszerére vonatkozóan 23 éves lejárattal, a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozóan pedig 27 éves lejárattal). Az inflációs ráta a megegyező időszak alatt várható inflációs ráta. Ezt empirikusan kell meghatározni, ehhez az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A reáldiszkontrátát a nominális diszkontrátából és a várható hosszú távú inflációs rátából számítják ki.

Az elmúlt néhány évben csökkent a reáldiszkontráta – azaz a nominális diszkontráta és a várható inflációs ráta közötti különbség –, amely 2019-ben különösen meredek volt, és 2020-ban is folytatódott. Ez elsősorban a nominális diszkontráta csökkenésének tudható be, ami összhangban van a pénzügyi piacokon világszerte megfigyelhető folyamatos tendenciával. A nominális diszkontráta csökkenését nem ellensúlyozták kellőképpen az inflációs rátával kapcsolatos feltételezés változásai. Ez a reáldiszkontráta jelentős csökkenésében nyilvánult meg, így tovább folytatódott a negatív tendencia, és hozzájárult a pénzügyi feltételezésekből eredő jelentős aktuáriusi veszteséghez.

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszeréhez (PSEO) hasonlóan a közös betegségbiztosítási rendszer szerinti kötelezettség növekedését főként a reáldiszkontráta folyamatos csökkenése okozta, bár a hatást részben ellensúlyozta az egészségügyi költségek feltételezett éves növekedésének aktualizálása, ami az egészségügyi rendszerek összefüggésében kulcsfontosságú feltételezés. A 2020-as évben az egészségügyi költségek prognosztizált tendenciájának megállapítása sokkal hosszabb, a 2005 és 2019 közötti időszakra vonatkozó adatok alapján történt, biztosítva a rendszer időtartamával való nagyobb összhangot és az egészségügyi költségek várható jövőbeli alakulásának pontosabb becslését. A Covid19-világjárvány rendkívüli körülményei miatt, valamint a becslésben fellépő torzítás kockázatának elkerülése érdekében a 2020. év nem szerepel az idősorokban.

2.9.5.   
  Érzékenységi elemzések

Érzékenységi elemzések

Az érzékenységi elemzés olyan szimulációkon alapul, amelyek változatlan feltételek mellett megváltoztatják az érintett feltevések értékét.

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének érzékenysége

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének érzékenysége

A feltételezett diszkontráta tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (2 247 ) | 2 319 | (1 797 ) | 1 854 |

millió EUR

2020

2019

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(2 247 )

(2 247 )

2 319

2 319

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

A várható illetményemelkedések tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | 2 206 | (2 143 ) | 1 774 | (1 724 ) |

millió EUR

2020

2019

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

2 206

2 206

(2 143 )

(2 143 )

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

A feltételezett nyugdíjkorhatár egy éves változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Egy év növekedés | Egy év csökkenés | Egy év növekedés | Egy év csökkenés |
| Meghatározott juttatási kötelem | (1 104 ) | 1 417 | (620) | 771 |

millió EUR

2020

2019

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(1 104 )

(1 104 )

1 417

1 417

(620)

(620)

771

771

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Az egészségügyi költségek feltételezett trendrátájának tíz bázispontos változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke | 15 | (14) | 8 | (8) |
| Meghatározott juttatási kötelem | 397 | (385) | 352 | (341) |

millió EUR

2020

2019

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

15

15

(14)

(14)

8

8

(8)

(8)

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

397

397

(385)

(385)

352

352

(341)

(341)

A feltételezett diszkontráta tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (348) | 361 | (311) | 322 |

millió EUR

2020

2019

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(348)

(348)

361

361

(311)

(311)

322

322

A várható illetményemelkedések tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (38) | 37 | (30) | 29 |

millió EUR

2020

2019

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(38)

(38)

37

37

(30)

(30)

29

29

A feltételezett nyugdíjkorhatár egy éves változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Egy év növekedés | Egy év csökkenés | Egy év növekedés | Egy év csökkenés |
| Meghatározott juttatási kötelem | (401) | 421 | (363) | 383 |

millió EUR

2020

2019

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(401)

(401)

421

421

(363)

(363)

383

383

2.10.   CÉLTARTALÉKOK

CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31-i összeg | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Felhasznált összegek | Kategóriák közötti átcsoportosítás | A becslés változása | 2020.12.31-i összeg |
| Jogi ügyek: | | | | | | | |
| Mezőgazdaság | 441 | 168 | (4) | (435) | — | — | 170 |
| Egyéb | 103 | 17 | (3) | (77) | — | (9) | 31 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 2 132 | — | — | (30) | — | 325 | 2 426 |
| Pénzügyi | 1 938 | 812 | (1) | (225) | — | (2) | 2 523 |
| Egyéb | 208 | 59 | (13) | (11) | — | 11 | 254 |
| Összesen | 4 823 | 1 056 | (20) | (778) | — | 324 | 5 405 |
| Hosszú lejáratú | 3 707 | 743 | (4) | (505) | (393) | 330 | 3 878 |
| Rövid lejáratú | 1 116 | 313 | (16) | (274) | 393 | (6) | 1 527 |

millió EUR

2019.12.31-i összeg

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Felhasznált összegek

Kategóriák közötti átcsoportosítás

A becslés változása

2020.12.31-i összeg

Jogi ügyek:

Jogi ügyek:

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

441

441

168

168

(4)

(4)

(435)

(435)

—

—

—

170

170

Egyéb

Egyéb

103

103

17

17

(3)

(3)

(77)

(77)

—

—

(9)

(9)

31

31

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

2 132

2 132

—

—

(30)

(30)

—

325

325

2 426

2 426

Pénzügyi

Pénzügyi

1 938

1 938

812

812

(1)

(1)

(225)

(225)

—

—

(2)

(2)

2 523

2 523

Egyéb

Egyéb

208

208

59

59

(13)

(13)

(11)

(11)

—

—

11

11

254

254

Összesen

Összesen

4 823

4 823

1 056

1 056

(20)

(20)

(778)

(778)

—

—

324

324

5 405

5 405

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

3 707

3 707

743

743

(4)

(4)

(505)

(505)

(393)

(393)

330

330

3 878

3 878

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 116

1 116

313

313

(16)

(16)

(274)

(274)

393

393

(6)

(6)

1 527

1 527

A céltartalékok olyan, múltbeli eseményekből származó, megbízhatóan becsült összegek, amelyeket valószínűleg az uniós költségvetésből kell majd kifizetni a jövőben.

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg az év végét követően fizetendő összegek becslése. A mezőgazdasági összegek a tagállamok által az EMGA-ra vonatkozó szabályszerűségi záróelszámolási határozatok ellen hozott jogi intézkedésekhez kapcsolódnak. A csökkenés két 2020-ban lezárt ügynek tudható be.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

A JRC 2017. évi, a leszerelésre és a hulladékgazdálkodásra vonatkozó aktualizált programstratégiája alapján 2017-ben naprakésszé tették a céltartalék alapját. A stratégia, valamint a költségvetési és személyzeti igények felülvizsgálatát a leszereléssel és hulladékgazdálkodással foglalkozó független szakértői csoporttal együtt folytatták le. Ez a JRC Isprában, Geelben, Karlsruhéban és Pettenben található helyszíneinek leszereléséhez szükséges költségvetés és személyzet rendelkezésre álló legjobb becslését jelenti.

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a céltartalékot az inflációval indexálták, majd (az euró-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. 2020. december 31-én ez 2 426 millió EUR összegű céltartalékot eredményezett, amely megoszlik a 2021-ben, illetve azt követően várhatóan kifizetendő összegek között (33 millió EUR, illetve 2 393 millió EUR). A 2019-hez viszonyított növekedés elsősorban a becsült jövőbeli költségekre alkalmazott csökkenő diszkontráta eredménye.

Megjegyzendő, hogy a nukleáris leszerelés hosszú távú tervezésével járó jelentős bizonytalanságok hatással lehetnek erre a becslésre, amely a jövőben jelentősen növekedhet. A bizonytalanság fő okai a következők: a leszerelt helyszín végállapota, a nukleáris anyagokkal, a hulladékgazdálkodással és -ártalmatlanítással kapcsolatos szempontok, a nemzeti szabályozási keretek nem teljes vagy hiányzó meghatározása, bonyolult és időigényes engedélyezési folyamatok, valamint a leszerelési ágazat jövőbeli fejlődése.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Ezek elsősorban olyan céltartalékok, amelyek a különböző pénzügyi eszközök keretében nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket fedezik, amelyeket a megbízott szervezetek saját nevükben, de az EU megbízásából és kockázatára bocsátanak ki. Az EU garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázata korlátozott, és a pénzügyi eszközöket fokozatosan töltik fel a jövőbeli garancialehívások fedezésére. Ez a megnevezés tartalmazza az EBB által a külső hitelezési megbízatása keretében Szíriának nyújtott fennálló hitelekre vonatkozó céltartalékokat is, amelyeket így az EU a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap révén garantál. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat nettó jelenértékükre diszkontálják.

A pénzügyi céltartalékok növelése a Horizont 2020, a COSME, a CCS LGF és az EaSI keretében garantált műveletek volumenének növekedéséhez kapcsolódik, beleértve az ESBA kkv-keretének adósságportfóliója keretében az ESBA uniós garanciája által fedezett részt is – lásd a 4.1.1. megjegyzést.

4.1.1.

2.11.   PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 84 395 | 53 062 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 4 | 9 |
| | | 84 399 | 53 071 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 10 559 | 1 423 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 0 | 4 |
| Pénzügyigarancia-kötelezettségek | 2.11.3 | 90 | 20 |
| | | 10 649 | 1 446 |
| Összesen | | 95 048 | 54 517 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

84 395

84 395

53 062

53 062

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

4

4

9

9

84 399

84 399

53 071

53 071

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

10 559

10 559

1 423

1 423

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

0

0

4

4

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

2.11.3

2.11.3

90

90

20

20

10 649

10 649

1 446

1 446

Összesen

Összesen

95 048

95 048

54 517

54 517

2.11.1.   
  Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra | 2.11.1.1 | 93 192 | 52 564 |
| Egyéb pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1.2 | 1 761 | 1 921 |
| Összesen | | 94 954 | 54 485 |
| Hosszú lejáratú | | 84 395 | 53 062 |
| Rövid lejáratú | | 10 559 | 1 423 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

2.11.1.1

2.11.1.1

93 192

93 192

52 564

52 564

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

2.11.1.2

2.11.1.2

1 761

1 761

1 921

1 921

Összesen

Összesen

94 954

94 954

54 485

54 485

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

84 395

84 395

53 062

53 062

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

10 559

10 559

1 423

1 423

2.11.1.1.   Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | SURE | BOP | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Összesen |
| Összesen 2019.12.31-én | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Új hitelek | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Visszafizetések | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | — | — |
| Könyv szerinti érték változásai | 2 | 3 | 0 | 0 | (0) | 5 |
| Összesen 2020.12.31-én | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 192 |
| Hosszú lejáratú | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 782 |
| Rövid lejáratú | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

SURE

BOP

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Összesen

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Új hitelek

Új hitelek

—

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Visszafizetések

Visszafizetések

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

—

—

—

—

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

2

2

3

3

0

0

0

0

(0)

(0)

5

5

Összesen 2020.12.31-én

Összesen 2020.12.31-én

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 192

93 192

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 782

82 782

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

A hitelfelvételek elsősorban okiratba foglalt adósságokat tartalmaznak, amelyek 92 415 millió EUR-t tesznek ki (2019: 52 433 millió EUR). A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

A fenti hitelfelvételek visszafizetését végső soron az uniós költségvetés garantálja (lásd a 4.1.2. megjegyzést) és ebből következően minden egyes tagállam.

4.1.2.

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88  % | 2,88  % |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,68  % | 0,00  % – 5,68  % |

2020.12.31.

2019.12.31.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE)

Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

2.11.1.2.   Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 1 130 | 1 244 |
| Részletekben kifizetett épületek | 346 | 385 |
| Egyéb | 136 | 144 |
| | 1 612 | 1 772 |
| Rövid lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 101 | 97 |
| Részletekben kifizetett épületek | 38 | 36 |
| Visszatérítendő pénzbírságok | 8 | — |
| Egyéb | 2 | 17 |
| | 149 | 149 |
| Összesen | 1 761 | 1 921 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

1 130

1 130

1 244

1 244

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

346

346

385

385

Egyéb

Egyéb

136

136

144

144

1 612

1 612

1 772

1 772

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

101

101

97

97

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

38

38

36

36

Visszatérítendő pénzbírságok

Visszatérítendő pénzbírságok

8

8

—

—

Egyéb

Egyéb

2

2

17

17

149

149

149

149

Összesen

Összesen

1 761

1 761

1 921

1 921

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összes kötelezettség |
| Telek és épületek | 96 | 457 | 665 | 1 218 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 5 | 8 | — | 13 |
| Összesen 2020.12.31-én | 101 | 465 | 665 | 1 231 |
| Kamattartalom | 50 | 170 | 124 | 345 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2020.12.31-én | 151 | 636 | 790 | 1 576 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2019.12.31-én | 150 | 644 | 946 | 1 741 |

millió EUR

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összes kötelezettség

Telek és épületek

Telek és épületek

96

96

457

457

665

665

1 218

1 218

Egyéb tárgyi eszközök

Egyéb tárgyi eszközök

5

5

8

8

—

13

13

Összesen 2020.12.31-én

Összesen 2020.12.31-én

101

101

465

465

665

665

1 231

1 231

Kamattartalom

Kamattartalom

50

50

170

170

124

124

345

345

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2020.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2020.12.31-én

151

151

636

636

790

790

1 576

1 576

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2019.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2019.12.31-én

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

A lízinghez és épületekhez kapcsolódó fenti összegeket jövőbeli költségvetésekből kell majd finanszírozni.

2.11.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték | 215 | 1 | 752 | 10 |
| Devizaopció (put spread) | 14 | 4 | 13 | 2 |
| Összes | 229 | 4 | 765 | 12 |
| Hosszú lejáratú | 229 | 4 | 148 | 9 |
| Rövid lejáratú | 0 | 0 | 617 | 4 |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2020.12.31.

2019.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

215

215

1

1

752

752

10

10

Devizaopció (put spread)

Devizaopció (put spread)

14

14

4

4

13

13

2

2

Összes

Összes

229

229

4

4

765

765

12

12

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

229

229

4

4

148

148

9

9

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

0

0

0

0

617

617

4

4

Tőkeportfóliókra vonatkozó biztosítékok

Tőkeportfóliókra vonatkozó biztosítékok

A tőkeportfóliókra vonatkozóan nyújtott biztosítékokat az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be, mivel nem felelnek meg a pénzügyigarancia-kötelezettség fogalommeghatározásának – lásd az 1.5.12. megjegyzést. Az EU pénzügyi kötelezettségét a mögöttes beruházások értéke alapján mérik.

1.5.12.

Devizaopció

Devizaopció

2020. december 31-én az EU egy olyan származtatott pénzügyi eszközt (egy put spread típusú devizaopciót) tartott, amely az ukrajnai kkv-k részére nyújtott hitelekkel kapcsolatban nyújt fedezetet a pénzügyi vállalkozásoknak a deviza (UHA) leértékelődésével szemben, ezzel fokozva a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést, valamint a hitelfeltételek vonzerejét Ukrajnában. A szerződés feltételei értelmében az EU az UHA/EUR árfolyam leértékelése esetén vételi opciót nyújt partnereinek, minden egyes támogatható hitel esetében, legfeljebb 30 %-nyi uniós hozzájárulás erejéig.

Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | — | — |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 4 | 2 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 1 | 10 |
| Összesen | 4 | 12 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

—

—

—

—

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

4

4

2

2

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

1

1

10

10

Összesen

Összesen

4

4

12

12

2.11.3.   
  Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Az EBB által az ESBA infrastruktúra és innováció keretén belül folyósított hitelek portfóliójára vonatkozó ESBA-garancia, valamint az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés (ERI) keretében folyósított EBB-hitelekre vonatkozó külső hitelezési megbízatási (ELM) garancia pénzügyigarancia-kötelezettségként kerül besorolásra. 2020. december 31-én az ESBA-val kapcsolatos pénzügyigarancia-kötelezettség összesen nulla EUR-t tett ki (2019: nulla EUR), mivel a garancia keretében várható bevételek meghaladják a várható veszteségeket, míg az ELM ERI garancia összege 90 millió EUR volt (2019: 20 millió EUR) – lásd a 4.1.1. megjegyzést.

4.1.1.

2.12.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Kiigazítások | Nettó összeg 2020.12.31-én | Bruttó összeg | Kiigazítások | Nettó összeg 2019.12.31-én |
| Költségtérítési igények és számlák: | | | | | | |
| Tagállamok | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 17 | (0) | 17 | 21 | (0) | 21 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 12 651 | (2 698 ) | 9 954 | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 |
| ESZA | 3 479 | (370) | 3 109 | 2 882 | (558) | 2 325 |
| Egyéb | 792 | (90) | 701 | 852 | (45) | 807 |
| Magánjogi és közjogi intézmények | 1 485 | (182) | 1 302 | 1 562 | (180) | 1 381 |
| Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen | 18 424 | (3 341 ) | 15 083 | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 |
| EMGA | 16 160 | n.a. | 16 160 | 16 255 | n.a. | 16 255 |
| Egyéb szállítói kötelezettségek | 784 | n.a. | 784 | 539 | n.a. | 539 |
| Egyéb | 381 | n.a. | 381 | 283 | n.a. | 283 |
| Összesen | 35 748 | (3 341 ) | 32 408 | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 |

millió EUR

Bruttó összeg

Kiigazítások

Nettó összeg 2020.12.31-én

Bruttó összeg

Kiigazítások

Nettó összeg 2019.12.31-én

Költségtérítési igények és számlák:

Költségtérítési igények és számlák:

Tagállamok

Tagállamok

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

17

17

(0)

(0)

17

17

21

21

(0)

(0)

21

21

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

12 651

12 651

(2 698 )

(2 698 )

9 954

9 954

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

ESZA

ESZA

3 479

3 479

(370)

(370)

3 109

3 109

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

Egyéb

Egyéb

792

792

(90)

(90)

701

701

852

852

(45)

(45)

807

807

Magánjogi és közjogi intézmények

Magánjogi és közjogi intézmények

1 485

1 485

(182)

(182)

1 302

1 302

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

18 424

18 424

(3 341 )

(3 341 )

15 083

15 083

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

EMGA

EMGA

16 160

16 160

n.a.

n.a.

16 160

16 160

16 255

16 255

n.a.

n.a.

16 255

16 255

Egyéb szállítói kötelezettségek

Egyéb szállítói kötelezettségek

784

784

n.a.

n.a.

784

784

539

539

n.a.

n.a.

539

539

Egyéb

Egyéb

381

381

n.a.

n.a.

381

381

283

283

n.a.

n.a.

283

283

Összesen

Összesen

35 748

35 748

(3 341 )

(3 341 )

32 408

32 408

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

A szállítói kötelezettségek közé tartoznak a beérkezett, de az év végéig még ki nem fizetett számlák és költségtérítési igények. Ezek kezdeti megjelenítése a beérkező számlákon/költségtérítési igényekben feltüntetett összegeken történik. A szállítói kötelezettségeket ezt követően kiigazítják, hogy csak a költségek felülvizsgálatát követően elfogadott összegeket, valamint az elszámolhatónak becsült összegeket tükrözzék. A nem elszámolhatónak becsült összegek a „Kiigazítások” oszlopban szerepelnek; a legnagyobb összegek a strukturális intézkedéseket érintik.

A 2014–2020-as programozási időszakban a strukturális alapokra (ERFA és ESZA), a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) alkalmazandó közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) (CPR) előírja, hogy az uniós költségvetést a teljesített időközi kifizetések 10 %-ának szisztematikus visszatartásával kell megvédeni. A CPR számviteli éve (július 1. – június 30.) végét követő februárig az ellenőrzési ciklus lezárult: az irányító hatóságok elvégezték az irányítási ellenőrzéseket, az ellenőrző hatóságok pedig az ellenőrzéseket. A Bizottság megvizsgálja a tagállamokban az illetékes hatóságok által benyújtott megbízhatósági dokumentumokat és a beszámolókat. A végső egyenleg kifizetésére/beszedésére csak ezen értékelés lezárultát és a beszámoló elfogadását követően kerül sor. A 2020 végén e rendelkezés értelmében visszatartott összeg összesen 7,8 milliárd EUR-t tett ki. Ennek az összegnek egy része (1,1 milliárd EUR) a tagállamok által az elszámolásaikban benyújtott információk alapján nem elszámolható és szintén a „Kiigazítások” oszlopban szerepel. A szállítói kötelezettségek kiigazításainak utolsó elemét a tagállamoknak fizetett egyéb előlegeknek megfelelő azon összegek képezik (lásd a 2.5.2. megjegyzést), amelyeket még az év végéig ki kell fizetni (1,3 milliárd EUR).

25

2.5.2.

A kohéziós politika (ERFA, Kohéziós Alap, ESZA) tekintetében fizetendő összegek növekedése főként a 2020 vége felé beérkezett költségigényléseknek tudható be (5,9 milliárd EUR), amelyek kifizetésére forrás hiányában még nem került sor. Általánosságban elmondható, hogy a költségigénylések magasabb szintje tükrözi a végrehajtás előrehaladását ezen a területen.

Előfinanszírozási kérelmek

Előfinanszírozási kérelmek

A fenti összegeken túl 2020 végéig 1,4 milliárd EUR összegben érkeztek be előfinanszírozási kérelmek, amelyek kifizetésére év végéig nem került sor. Az uniós számviteli szabályok szerint az ilyen összegek nem könyvelhetők szállítói kötelezettségként.

2.13.   PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 64 383 | 66 860 |
| Halasztott bevételek | 128 | 254 |
| Egyéb | 74 | 116 |
| Összesen | 64 584 | 67 230 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

64 383

64 383

66 860

66 860

Halasztott bevételek

Halasztott bevételek

128

128

254

254

Egyéb

Egyéb

74

74

116

116

Összesen

Összesen

64 584

64 584

67 230

67 230

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| EMGA | 24 599 | 28 193 |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 18 622 | 18 583 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 8 766 | 9 525 |
| ESZA | 3 009 | 3 016 |
| Egyéb | 9 386 | 7 542 |
| Összesen | 64 383 | 66 860 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

EMGA

EMGA

24 599

24 599

28 193

28 193

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

18 622

18 622

18 583

18 583

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

8 766

8 766

9 525

9 525

ESZA

ESZA

3 009

3 009

3 016

3 016

Egyéb

Egyéb

9 386

9 386

7 542

7 542

Összesen

Összesen

64 383

64 383

66 860

66 860

Az elhatárolt költségek olyan megjelenített kiadásokat jelentenek, amelyekre vonatkozóan az Unióhoz még nem érkezett be költségtérítési igény. A kohéziós politikával összefüggésben az ERFA és a Kohéziós Alap elhatárolt költségeinek csökkenése főként a 2007–2013 közötti időszak lezárásához kapcsolódik (a végső költségigénylések beérkezésével párhuzamosan), a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó mérték nem változik. Az EMGA-összegek alakulását részletesebben a 3.10. megjegyzés ismerteti.

3.10.

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.14.   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Valós értékelés értékelési tartaléka | 2.14.1 | 496 | 391 |
| Garanciaalap-tartalék | 2.14.2 | 3 043 | 2 870 |
| Egyéb tartalékok | 2.14.3 | 1 523 | 1 776 |
| Összesen | | 5 062 | 5 037 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

2.14.1

2.14.1

496

496

391

391

Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

2.14.2

2.14.2

3 043

3 043

2 870

2 870

Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

2.14.3

2.14.3

1 523

1 523

1 776

1 776

Összesen

Összesen

5 062

5 062

5 037

5 037

2.14.1.   
  Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós értékelés értékelési tartalékán keresztül történik.

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során:

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve | 89 | 200 |
| Az eredménykimutatásban feltüntetve | 16 | (40) |
| Összesen | 105 | 160 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

89

89

200

200

Az eredménykimutatásban feltüntetve

Az eredménykimutatásban feltüntetve

16

16

(40)

(40)

Összesen

Összesen

105

105

160

160

2.14.2.   
  Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

Ez a tartalék az EBB külső hitelezési megbízatása keretében az uniós költségvetés által garantált kinnlévő összegek 9 %-os célösszegét tükrözi, amelyet az előírások szerint eszközként kell tartani a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban – lásd a 2.4.1. megjegyzést.

2.4.1.

2.14.3.   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Az összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához (1 275 millió EUR) kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában, amelyeket az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.15.   TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamoktól lehívandó összegek 2019.12.31-én | 77 560 |
| A költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 3 218 |
| A garanciaalap-tartalék változása | 173 |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | 15 155 |
| Egyéb tartalékok változása | (210) |
| Az év gazdasági eredménye | (57 416 ) |
| Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2020.12.31-én | 38 480 |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek 2019.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek 2019.12.31-én

77 560

77 560

A költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

A költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

3 218

3 218

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

173

173

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

15 155

15 155

Egyéb tartalékok változása

Egyéb tartalékok változása

(210)

(210)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(57 416 )

(57 416 )

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2020.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2020.12.31-én

38 480

38 480

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely december 31-ig már felmerült az EU-nál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N+1. évben (vagy később) és ezért az N+1. (vagy későbbi) év költségvetéséből kerül sor. E kötelezettségeknek a beszámolóban való megjelenítése és az, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódnak.

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelései az e kötelezettségek aktuáriusi értékeléséből eredő aktuáriusi nyereségekhez és veszteségekhez kapcsolódnak.

A tagállamoktól lehívandó összegek jelentős csökkenése elsősorban az Egyesült Királyságnak az Unióból való 2020-as kilépést követően aláírt, a kilépésről rendelkező megállapodás értelmében fennálló nettó kötelezettségeihez kapcsolódó bevételeknek tudható be – lásd a 2.6.1.2. megjegyzést.

2.6.1.2.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

3.1.   GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

Az Európai Unió működési bevételeinek fő elemét a saját forrásokból származó bevétel képezi. A saját források három kategóriája közül a legjelentősebb a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapú saját forrás, amelyből 2020-ban 125 393 millió EUR bevétel származott (2019: 108 820 millió EUR). A GNI-re valamennyi tagállam esetében azonos kulcsot vetnek ki. A GNI-ből származó bevétel kiegyensúlyozza a bevételeket és a kiadásokat, azaz a költségvetés azon részét finanszírozza, amelyet más jövedelemforrások nem fedeznek. A GNI-bevételek növekedése a kifizetési előirányzatok 2020. évi, a kulcsfontosságú uniós szakpolitikák megerősítését célzó megnövekedett igényét tükrözi. 2020-ban ezek a kulcsfontosságú szakpolitikák magukban foglalták a Covid19-oltóanyagokra vonatkozó stratégiát (a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközön keresztül), valamint a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezést (CRII+).

3.2.   TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

A tradicionális saját források főként a vámokhoz kapcsolódnak, amelyek esetében a tagállamok beszedési költség címén az összegek 20 %-át tartják meg, így a fenti adatok nem tartalmazzák ezt a levonást. A vámok csökkenése elsősorban a gazdasági válság miatti alacsonyabb mértékű beszedéseknek tudható be.

3.3.   HÉAALAPÚ FORRÁSOK

HÉAALAPÚ FORRÁSOK

A héaalapú forrás volt az első, amelyet uniós szinten nagyrészt harmonizáltak. A héa-hozzájárulást egy 0,3 %-os egységes kulcsnak az egyes tagállamok héaalapjára való alkalmazásával számítják ki. Az egyes tagállamok héaalapja nem haladhatja meg a tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) összegének 50 %-át. A 2014–2020-as időszakra a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (26) csökkentett kulcsot (0,15 %) ír elő Németországra, Hollandiára és Svédországra vonatkozóan.

26

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

3.4.   PÉNZBÍRSÁGOK

PÉNZBÍRSÁGOK

A 452 millió EUR (2019: 4 291 millió EUR) összegű bevétel egyrészt olyan pénzbírságokhoz kapcsolódik, amelyeket a Bizottság az uniós versenypolitikai szabályok megsértése miatt szabott ki vállalkozásokra, másrészt olyan pénzbírságokhoz, amelyeket a Bizottság az uniós jog megsértése miatt szabott ki tagállamokra. A Bizottság akkor jeleníti meg a pénzbírságokból származó bevételt, amikor elfogadja a pénzbírság kiszabásáról szóló határozatot, és arról hivatalosan értesíti a címzettet. Az összegek elsősorban versenyügyi pénzbírságokhoz kapcsolódnak (370 millió EUR). A legnagyobb ügyek az uniós trösztellenes szabályok megsértésére vonatkoznak, azaz az Orbia, a Clariant és a Celanese vállalatokra az etilén-kereskedelmi piacon történő vásárlásokkal kapcsolatos kartellben való részvétel miatt kiszabott összesen 260 millió EUR összegű bírsággal, valamint a Teva és a Cephalon gyógyszeripari vállalatokra kiszabott 60 millió EUR összegű bírsággal, mivel hozzájárultak a Cephalon alvási zavarok kezelésére való gyógyszereinek olcsóbb generikus változata piacra lépésének késleltetéséhez.

3.5.   KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Megosztott irányítás | 1 281 | 2 547 |
| Közvetlen irányítás | 53 | 65 |
| Közvetett irányítás | 21 | 16 |
| Összesen | 1 355 | 2 627 |

millió EUR

2020

2019

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

1 281

1 281

2 547

2 547

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

53

53

65

65

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

21

21

16

16

Összesen

Összesen

1 355

1 355

2 627

2 627

Ez a megnevezés elsősorban a Bizottság által kibocsátott és beszedett (vagy a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt későbbi kifizetésekkel szemben beszámított – vagyis levont) visszafizetési felszólításokat fedi le. A visszafizetési felszólításokat a korábban az uniós költségvetésből kifizetett kiadások behajtása céljából adják ki. A visszafizettetések kontrollokon, ellenőrzéseken vagy támogathatósági elemzéseken alapulnak, ezért ezek a műveletek védik az uniós költségvetést a jogszabályok megsértésével felmerült kiadásokkal szemben.

E megnevezés emellett tartalmazza a tagállamok által az EMGA-kedvezményezettekkel szemben kibocsátott visszafizetési felszólításokat, valamint az elhatárolt jövedelmek előző és a folyó év végi becslései közötti eltérést.

A fenti táblázatban szereplő összegek a visszafizetési felszólítások kibocsátása révén keletkezett bevételeket mutatják. Ezért az adatok nem tartalmazhatják és nem is tartalmazzák teljeskörűen az uniós költségvetés védelme érdekében hozott intézkedéseket, különösképpen nem a kohéziós politika területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem elszámolható kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását. Az adatok nem tartalmazzák a kiadások ellentételezése révén visszafizettetett összegeket, a visszavonások révén visszafizettetett összegeket és az előfinanszírozási összegek visszafizettetését.

A teljes összeg legnagyobb részét a megosztott irányítás alá tartozó visszafizettetések teszik ki:

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Az EMGA és az EMVA keretében e megnevezés alatt éves bevételként rögzített összegek a következőkhöz kapcsolódnak: az év során meghozott pénzügyi korrekciók, a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizettetett visszafizettetések, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlévő visszafizetendő összegek nettó emelkedése.

Kohéziós politika

Kohéziós politika

A kohéziós politikához kapcsolódó főbb összegek 0,4 milliárd EUR elhatárolt bevételre vonatkoznak (2019: 1,4 milliárd EUR), amelyet a Bizottság várhatóan vissza fog fizettetni a tagállamokkal. A visszafizettetésre a tagállamok által 2021 elején benyújtott éves elszámolások vizsgálatának és elfogadásának eredményeként kerül majd sor. A visszafizettetendő összegek lényegében a számviteli év során eredetileg támogathatóként bejelentett összegek és a tagállamok éves beszámolójában támogathatóként megerősített összegek közötti különbséget jelentik. Az alacsony összeg azt jelenti, hogy a tagállami szintű ellenőrzések lehetővé tették a nem támogatható összegeknek a folyamat korai szakaszában történő feltárását.

3.6.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG KILÉPÉSÉRŐL RENDELKEZŐ MEGÁLLAPODÁS

AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG KILÉPÉSÉRŐL RENDELKEZŐ MEGÁLLAPODÁS

Ez a bevétel az Egyesült Királyságnak az Unióból való 2020-as kilépést követően aláírt, a kilépésről rendelkező megállapodás értelmében fennálló nettó kötelezettségeihez kapcsolódik – lásd a 2.6.1.2. megjegyzést.

2.6.1.2.

3.7.   NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Tagállami hozzájárulások az Innovációs Alaphoz | 2 080 | — |
| Személyzeti adók és hozzájárulások | 1 316 | 1 299 |
| Harmadik országok hozzájárulásai | 1 592 | 1 509 |
| Tagállami hozzájárulások a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközhöz és a külső segélyekhez | 1 073 | 331 |
| Eszközátruházás | 317 | 60 |
| Költségvetési kiigazítások | 214 | (1 719 ) |
| Egyéb | 524 | 592 |
| Összesen | 7 116 | 2 072 |

millió EUR

2020

2019

Tagállami hozzájárulások az Innovációs Alaphoz

Tagállami hozzájárulások az Innovációs Alaphoz

2 080

2 080

—

—

Személyzeti adók és hozzájárulások

Személyzeti adók és hozzájárulások

1 316

1 316

1 299

1 299

Harmadik országok hozzájárulásai

Harmadik országok hozzájárulásai

1 592

1 592

1 509

1 509

Tagállami hozzájárulások a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközhöz és a külső segélyekhez

Tagállami hozzájárulások a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközhöz és a külső segélyekhez

1 073

1 073

331

331

Eszközátruházás

Eszközátruházás

317

317

60

60

Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

214

214

(1 719 )

(1 719 )

Egyéb

Egyéb

524

524

592

592

Összesen

Összesen

7 116

7 116

2 072

2 072

A tagállamok által az Innovációs Alapba befizetett hozzájárulások a kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételek (1 334 millió EUR), valamint a NER300 el nem költött, átcsoportosított forrásai (747 millió EUR), amelyeket az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos innováció támogatására kell felhasználni. Az EBB megbízással rendelkezik a kibocsátási egységek monetizálására és a NER300 forrásainak a tagállamok nevében történő kezelésére. Év végéig az EBB az összesen 2 080 millió EUR-ból 1 336 millió EUR-t utalt át a Bizottságnak, amely pénzeszközként szerepel (a 2020-ban elköltött összeg nélkül) – lásd a 2.8.1. megjegyzést. A fennmaradó 744 millió EUR összegű bevétel beszedése 2020 végig nem történt meg, így nem visszterhesként jelenik meg – lásd a 2.6.1.5. megjegyzést.

2.8.1.

2.6.1.5.

A személyzeti adókból és hozzájárulásokból származó bevételek elsősorban a személyzeti illetményekből való levonásokhoz kapcsolódnak. E kategórián belül a nyugdíjjárulékok és a jövedelemadó jelenti a legnagyobb összegeket.

A harmadik országoktól származó hozzájárulások elsősorban az EFTA-országok és az előcsatlakozási támogatásban részesülő országok hozzájárulásai (1 293 millió EUR), valamint a harmadik államok által a Horizont 2020-hoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások (297 millió EUR).

A tagállamok 750 millió EUR-val járultak hozzá a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközhöz, valamint 265 millió EUR-val a törökországi menekülteket támogató eszköz finanszírozásához.

Az eszközátruházásból származó bevétel elsősorban a Kopernikusz program alá tartozó 6A műholdnak az Európai Űrügynökségtől a Bizottságra való átruházásához kapcsolódik – lásd a 2.2. megjegyzést. Ez a transzfer az uniós számviteli szabályok szerint nem visszterhes ügylet.

2.2.

A költségvetési kiigazítások növekedésének fő oka az előző év költségvetési többletének növekedése, amely 2020-ban 3 218 millió EUR-t tett ki a 2019. évi 1 803 millió EUR-hoz képest. A költségvetési többletet ellensúlyozta a héa és a GNI éves kiigazítása, amely 2020-ban 3 165 millió EUR-t tett ki, szemben a 2019. évi 3 443 millió EUR-val.

A nem visszterhes ügyletekből származó egyéb bevételek közé tartozik az ITER fogadó állami és tagállami hozzájárulás a Fusion for Energy, a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás részére (156 millió EUR).

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

3.8.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Kamat: | | |
| Késedelmes kifizetésekből | 1 129 | 133 |
| Hitelek | 1 167 | 1 180 |
| Egyéb | 63 | 70 |
| Ázsió | 674 | 2 |
| A pénzügyigarancia-kötelezettség díja | 258 | 193 |
| Osztalék | 22 | 29 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel | 70 | 125 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség | 48 | 82 |
| Egyéb | 3 | 2 |
| Összes | 3 434 | 1 817 |

millió EUR

2020

2019

Kamat:

Kamat:

Késedelmes kifizetésekből

Késedelmes kifizetésekből

1 129

1 129

133

133

Hitelek

Hitelek

1 167

1 167

1 180

1 180

Egyéb

Egyéb

63

63

70

70

Ázsió

Ázsió

674

674

2

2

A pénzügyigarancia-kötelezettség díja

A pénzügyigarancia-kötelezettség díja

258

258

193

193

Osztalék

Osztalék

22

22

29

29

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

70

70

125

125

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

48

48

82

82

Egyéb

Egyéb

3

3

2

2

Összes

Összes

3 434

3 434

1 817

1 817

A késedelmes kifizetésekből származó kamatbevétel forrásai elsősorban a pénzbírságok, valamint az esedékes, de időben nem kifizetett sajátforrás-hozzájárulások. A fő összegek a 2.6.1.1. megjegyzésben említett kötelezettségszegési eljáráshoz (0,5 milliárd EUR), valamint a Hollandia ellen a szolárpanelekre kivetett dömpingellenes vámok megkerülése miatt indított ügy becsült bevételéhez (0,3 milliárd EUR) kapcsolódnak.

2.6.1.1.

A hitelekből származó kamatbevétel elsősorban pénzügyi támogatásra nyújtott hitelekhez kapcsolódik – lásd a 2.4.3. megjegyzést.

2.4.3.

A 674 millió EUR összegű ázsió elsősorban a SURE-kölcsönök kibocsátásához kapcsolódik, amelyek bevételei a kibocsátott kötvények névértéke felett keletkeztek. Ezek a bevételek a támogatási programokból részesülő tagállamokhoz kerültek továbbításra, ami 672 millió EUR pénzügyi kiadás megjelenítését eredményezte – lásd a 3.14. megjegyzést.

3.14.

A pénzügyi garanciakötelezettség ázsiója elsősorban az ESBA infrastruktúra és innováció keretének adósságportfóliójára vonatkozó ESBA-garanciával kapcsolatban az EBB-től kapott kockázatmegosztási bevételekhez kapcsolódik – lásd a 2.11.3. megjegyzést.

2.11.3.

3.9.   VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Szolgáltatási díjak (ügynökségek) | 640 | 592 |
| Devizaárfolyam-nyereség | 370 | 347 |
| Áruk értékesítése | 48 | 31 |
| Részesedés az EBA nettó eredményéből | 38 | 53 |
| Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek | 34 | 43 |
| Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek | 5 | 5 |
| Egyéb | 269 | 227 |
| Összesen | 1 404 | 1 298 |

millió EUR

2020

2019

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

640

640

592

592

Devizaárfolyam-nyereség

Devizaárfolyam-nyereség

370

370

347

347

Áruk értékesítése

Áruk értékesítése

48

48

31

31

Részesedés az EBA nettó eredményéből

Részesedés az EBA nettó eredményéből

38

38

53

53

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

34

34

43

43

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek

5

5

5

5

Egyéb

Egyéb

269

269

227

227

Összesen

Összesen

1 404

1 404

1 298

1 298

A szolgáltatási díjak főként az Európai Gyógyszerügynökség által felszámított forgalombahozatali engedélyezési díjakat és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala által beszedett védjegydíjakat foglalják magukban.

KIADÁSOK

KIADÁSOK

3.10.   MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamok által végrehajtott | 2020 | 2019 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | 40 461 | 43 951 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 14 467 | 13 541 |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 41 118 | 35 178 |
| Európai Szociális Alap | 13 677 | 11 218 |
| Egyéb | 2 701 | 2 608 |
| Összesen | 112 425 | 106 495 |

millió EUR

Tagállamok által végrehajtott

2020

2019

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

40 461

40 461

43 951

43 951

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

14 467

14 467

13 541

13 541

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

41 118

41 118

35 178

35 178

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

13 677

13 677

11 218

11 218

Egyéb

Egyéb

2 701

2 701

2 608

2 608

Összesen

Összesen

112 425

112 425

106 495

106 495

A növekedés elsősorban a kohéziós politikát (ERFA, Kohéziós Alap) érinti, ahol szinte minden kiadás a 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódik, amelyben tovább folytatódnak a tevékenységek.

Az egyéb kiadások elsősorban a következőket foglalják magukban: menekültügy és migráció (0,6 milliárd EUR), a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (0,6 milliárd EUR), belső biztonság (0,5 milliárd EUR), az Európai Unió Szolidaritási Alapja (0,3 milliárd EUR) és Európai Tengerügyi és Halászati Alap (0,6 milliárd EUR).

Az EMGA-összegek alakulása leginkább a közvetlen kifizetésekre igényelt összegek csökkenésével függ össze, főként azért, mert a 2020-as igénylési évre vonatkozóan az egyesült királyságbeli mezőgazdasági termelőknek nem folyósítanak közvetlen mezőgazdasági kifizetést (2,6 milliárd EUR csökkenés az előző évhez képest).

3.11.   KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Bizottság által végrehajtott | 11 429 | 8 435 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott | 10 029 | 10 095 |
| Vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 636 | 412 |
| Összesen | 22 094 | 18 942 |

millió EUR

2020

2019

Bizottság által végrehajtott

Bizottság által végrehajtott

11 429

11 429

8 435

8 435

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

10 029

10 029

10 095

10 095

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

636

636

412

412

Összesen

Összesen

22 094

22 094

18 942

18 942

Ezen összegek elsősorban a kutatási politika (7,2 milliárd EUR), a közlekedési infrastruktúrára vonatkozó politika (3,9 milliárd EUR), a fejlesztési együttműködési eszköz (1,6 milliárd EUR) és az európai szomszédságpolitika (1,8 milliárd EUR) végrehajtását érintik.

A Bizottság által végrehajtott közvetlen irányítási kiadások növekedése elsősorban a Covid19 elleni vakcinázási programokhoz (1,6 milliárd EUR) és az európai szomszédságpolitikához (0,6 milliárd EUR) kapcsolódik.

3.12.   KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3 530 | 3 131 |
| Harmadik országok által végrehajtott | 559 | 637 |
| Nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3 619 | 3 448 |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 3 257 | 2 875 |
| Összesen | 10 965 | 10 091 |

millió EUR

2020

2019

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3 530

3 530

3 131

3 131

Harmadik országok által végrehajtott

Harmadik országok által végrehajtott

559

559

637

637

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3 619

3 619

3 448

3 448

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

3 257

3 257

2 875

2 875

Összesen

Összesen

10 965

10 965

10 091

10 091

A közvetett irányítású kiadásokból 4,2 milliárd EUR külső fellépésekhez kapcsolódik (elsősorban az előcsatlakozás, a humanitárius segítségnyújtás, a nemzetközi együttműködés és a szomszédság terén). További 5,1 milliárd EUR kapcsolódik Európa versenyképességének növeléséhez (olyan területeken, mint a kutatás, a műholdas navigációs rendszerek és az oktatás).

3.13.   SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Személyzeti költségek | 7 028 | 6 939 |
| Nyugdíjköltségek | 4 967 | 4 674 |
| Összesen | 11 995 | 11 613 |

millió EUR

2020

2019

Személyzeti költségek

Személyzeti költségek

7 028

7 028

6 939

6 939

Nyugdíjköltségek

Nyugdíjköltségek

4 967

4 967

4 674

4 674

Összesen

Összesen

11 995

11 995

11 613

11 613

A nyugdíjköltségek azokat a változásokat tartalmazzák, amelyek a munkavállalói juttatásokra vonatkozó a nettó eszközökben nem megjelenített kötelezettségek aktuáriusi értékelése nyomán merültek fel. Ezért nem azonosak a tényleges éves nyugdíjkifizetésekkel, amelyek lényegesen alacsonyabbak.

3.14.   FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Kamatráfordítások: | | |
| Hitelfelvételek | 1 160 | 1 174 |
| Egyéb | 24 | 23 |
| Kibocsátási költségek | 672 | 1 |
| Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek | 110 | 105 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség | 21 | 57 |
| Pénzügyi lízingek | 62 | 70 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége | 41 | 19 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség | 5 | 7 |
| Egyéb | 92 | 34 |
| Összesen | 2 188 | 1 491 |

millió EUR

2020

2019

Kamatráfordítások:

Kamatráfordítások:

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

1 160

1 160

1 174

1 174

Egyéb

Egyéb

24

24

23

23

Kibocsátási költségek

Kibocsátási költségek

672

672

1

1

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

110

110

105

105

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

21

21

57

57

Pénzügyi lízingek

Pénzügyi lízingek

62

62

70

70

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

41

41

19

19

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

5

5

7

7

Egyéb

Egyéb

92

92

34

34

Összesen

Összesen

2 188

2 188

1 491

1 491

A hitelfelvételeken keletkezett kamatráfordítás összege elsősorban a pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleken keletkezett kamatbevétel összegének felel meg (back-to-back tranzakciók).

A 672 millió EUR összegű kibocsátási költség főként a SURE programhoz kapcsolódik, amely esetében a hitelfelvételekkel kapcsolatban kapott ázsió a hitelekből részesülő tagállamok részére került átadásra (lásd még a 3.8. megjegyzést).

3.8.

3.15.   EGYÉB KIADÁSOK

EGYÉB KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Igazgatási és informatikai kiadások | 1 984 | 2 154 |
| Céltartalékok kiigazítása | 1 390 | 1 294 |
| Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások | 1 319 | 1 201 |
| Ingatlankezelési kiadások | 661 | 568 |
| Devizaárfolyam-veszteség | 578 | 343 |
| Működésilízing-kiadások | 423 | 442 |
| Egyéb | 593 | 860 |
| Összesen | 6 946 | 6 862 |

millió EUR

2020

2019

Igazgatási és informatikai kiadások

Igazgatási és informatikai kiadások

1 984

1 984

2 154

2 154

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

1 390

1 390

1 294

1 294

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások

1 319

1 319

1 201

1 201

Ingatlankezelési kiadások

Ingatlankezelési kiadások

661

661

568

568

Devizaárfolyam-veszteség

Devizaárfolyam-veszteség

578

578

343

343

Működésilízing-kiadások

Működésilízing-kiadások

423

423

442

442

Egyéb

Egyéb

593

593

860

860

Összesen

Összesen

6 946

6 946

6 862

6 862

A 2020. évi kiadások (személyi, igazgatási, informatikai, ingatlankezelési kiadások) megfelelőbb bemutatását követően a 2019-es összehasonlító adatok ennek megfelelően kiigazításra kerültek.

A 2020 során ráfordításként elszámolt kutatási és fejlesztési kiadások összesített összege a következőképpen alakul:

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Kutatási költségek | 402 | 398 |
| Nem aktivált fejlesztési költségek | 118 | 119 |
| Összesen | 520 | 517 |

millió EUR

2020

2019

Kutatási költségek

Kutatási költségek

402

402

398

398

Nem aktivált fejlesztési költségek

Nem aktivált fejlesztési költségek

118

118

119

119

Összesen

Összesen

520

520

517

517

3.16.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Intelligens és inkluzív növekedés | Fenntartható növekedés | Biztonság és uniós polgárság | Globális Európa | Igazgatás | A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (4) | Összesen |
| GNI-alapú források | — | — | — | — | — | 125 393 | 125 393 |
| Tradicionális saját források | — | — | — | — | — | 19 559 | 19 559 |
| Héa | — | — | — | — | — | 17 858 | 17 858 |
| Pénzbírságok | — | — | — | — | — | 452 | 452 |
| Kiadások visszafizettetése | 610 | 713 | 17 | 14 | 0 | (0) | 1 355 |
| Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás | — | — | — | — | — | 47 456 | 47 456 |
| Egyéb | 1 470 | 2 113 | 794 | 248 | 4 874 | (2 383 ) | 7 116 |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 2 080 | 2 826 | 811 | 262 | 4 874 | 208 336 | 219 190 |
| Pénzügyi bevételek | 331 | 0 | 0 | 9 | (0) | 3 095 | 3 434 |
| Egyéb | 135 | (19) | (5) | (3) | 309 | 987 | 1 404 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 466 | (19) | (5) | 5 | 309 | 4 082 | 4 838 |
| Összes bevétel | 2 546 | 2 807 | 806 | 267 | 5 183 | 212 418 | 224 028 |
| Tagállamok által végrehajtott kiadások: | | | | | | | |
| EMGA | — | (40 461 ) | — | — | — | — | (40 461 ) |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | — | (14 467 ) | — | — | — | — | (14 467 ) |
| ERFA és Kohéziós Alap | (41 118 ) | — | — | — | — | — | (41 118 ) |
| ESZA | (13 677 ) | — | — | — | — | — | (13 677 ) |
| Egyéb | (594) | (641) | (1 325 ) | (141) | — | — | (2 701 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | (12 743 ) | (728) | (2 943 ) | (5 693 ) | (12) | 25 | (22 094 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | (3 287 ) | (67) | (1 114 ) | (29) | — | 967 | (3 530 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | (543) | (6) | (195) | (3 435 ) | — | — | (4 178 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | (2 457 ) | (11) | (2) | (787) | (0) | 1 | (3 257 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | (1 767 ) | (387) | (500) | (706) | (7 551 ) | (1 084 ) | (11 995 ) |
| Finanszírozási költségek | (40) | (38) | (0) | (37) | (89) | (1 984 ) | (2 188 ) |
| Egyéb kiadások | (2 676 ) | (229) | (162) | (135) | (2 988 ) | (756) | (6 946 ) |
| Összes kiadás | (78 902 ) | (57 035 ) | (6 241 ) | (10 962 ) | (10 640 ) | (2 831 ) | (166 612 ) |
| Az év gazdasági eredménye | (76 356 ) | (54 228 ) | (5 435 ) | (10 695 ) | (5 457 ) | 209 587 | 57 416 |

millió EUR

Intelligens és inkluzív növekedés

Fenntartható növekedés

Biztonság és uniós polgárság

Globális Európa

Igazgatás

A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (4)

4

Összesen

GNI-alapú források

GNI-alapú források

—

—

—

—

—

125 393

125 393

125 393

125 393

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

—

—

—

—

—

19 559

19 559

19 559

19 559

Héa

Héa

—

—

—

—

—

17 858

17 858

17 858

17 858

Pénzbírságok

Pénzbírságok

—

—

—

—

—

452

452

452

452

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

610

610

713

713

17

17

14

14

0

0

(0)

(0)

1 355

1 355

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

Az Egyesült Királyság kilépéséről rendelkező megállapodás

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

47 456

47 456

47 456

47 456

Egyéb

Egyéb

1 470

1 470

2 113

2 113

794

794

248

248

4 874

4 874

(2 383 )

(2 383 )

7 116

7 116

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

2 080

2 080

2 826

2 826

811

811

262

262

4 874

4 874

208 336

208 336

219 190

219 190

Pénzügyi bevételek

Pénzügyi bevételek

331

331

0

0

0

0

9

9

(0)

(0)

3 095

3 095

3 434

3 434

Egyéb

Egyéb

135

135

(19)

(19)

(5)

(5)

(3)

(3)

309

309

987

987

1 404

1 404

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

466

466

(19)

(19)

(5)

(5)

5

5

309

309

4 082

4 082

4 838

4 838

Összes bevétel

Összes bevétel

2 546

2 546

2 807

2 807

806

806

267

267

5 183

5 183

212 418

212 418

224 028

224 028

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

EMGA

EMGA

—

(40 461 )

(40 461 )

—

—

—

—

(40 461 )

(40 461 )

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

—

(14 467 )

(14 467 )

—

—

—

—

(14 467 )

(14 467 )

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

(41 118 )

(41 118 )

—

—

—

—

—

(41 118 )

(41 118 )

ESZA

ESZA

(13 677 )

(13 677 )

—

—

—

—

—

(13 677 )

(13 677 )

Egyéb

Egyéb

(594)

(594)

(641)

(641)

(1 325 )

(1 325 )

(141)

(141)

—

—

—

(2 701 )

(2 701 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

(12 743 )

(12 743 )

(728)

(728)

(2 943 )

(2 943 )

(5 693 )

(5 693 )

(12)

(12)

25

25

(22 094 )

(22 094 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

(3 287 )

(3 287 )

(67)

(67)

(1 114 )

(1 114 )

(29)

(29)

—

967

967

(3 530 )

(3 530 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

(543)

(543)

(6)

(6)

(195)

(195)

(3 435 )

(3 435 )

—

—

—

(4 178 )

(4 178 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

(2 457 )

(2 457 )

(11)

(11)

(2)

(2)

(787)

(787)

(0)

(0)

1

1

(3 257 )

(3 257 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

(1 767 )

(1 767 )

(387)

(387)

(500)

(500)

(706)

(706)

(7 551 )

(7 551 )

(1 084 )

(1 084 )

(11 995 )

(11 995 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

(40)

(40)

(38)

(38)

(0)

(0)

(37)

(37)

(89)

(89)

(1 984 )

(1 984 )

(2 188 )

(2 188 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

(2 676 )

(2 676 )

(229)

(229)

(162)

(162)

(135)

(135)

(2 988 )

(2 988 )

(756)

(756)

(6 946 )

(6 946 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(78 902 )

(78 902 )

(57 035 )

(57 035 )

(6 241 )

(6 241 )

(10 962 )

(10 962 )

(10 640 )

(10 640 )

(2 831 )

(2 831 )

(166 612 )

(166 612 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(76 356 )

(76 356 )

(54 228 )

(54 228 )

(5 435 )

(5 435 )

(10 695 )

(10 695 )

(5 457 )

(5 457 )

209 587

209 587

57 416

57 416

A bevételeknek és kiadásoknak a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontása becslésen alapul, mivel nem minden kötelezettségvállalás kapcsolódik a többéves pénzügyi keret valamelyik fejezetéhez.

4.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK

4.1.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

A függő kötelezettségek az EU olyan lehetséges jövőbeli kifizetési kötelezettségei, amelyek múltbeli események vagy jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások miatt merülhetnek fel, és amelyek nem teljes mértékben az EU ellenőrzése alatt álló jövőbeli eseményektől függenek. Elsősorban (hitelekre és pénzügyi támogatási programokra vonatkozóan) nyújtott pénzügyi garanciákhoz és jogi kockázatokhoz kapcsolódnak. A pénzbírságokhoz, a garanciákhoz és – a fedezet mértékéig – az alapokkal fedezett pénzügyi eszközökhöz (lásd a 2.4.1. megjegyzést) kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből (és így az uniós tagállamok által) finanszíroznak az elkövetkező években.

2.4.1.

4.1.1.   
  Költségvetési biztosítékok

Költségvetési biztosítékok

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Felső határ | Aláírt | Folyósított | Felső határ | Aláírt | Folyósított |
| Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák | 35 372 | 32 530 | 20 050 | 37 929 | 31 521 | 20 014 |
| ESBA-garanciák | 25 543 | 23 831 | 18 590 | 25 797 | 21 889 | 17 634 |
| EFFA-garancia | 1 370 | 438 | 34 | 50 | — | — |
| Összesen | 62 285 | 56 799 | 38 673 | 63 775 | 53 410 | 37 648 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

35 372

35 372

32 530

32 530

20 050

20 050

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

ESBA-garanciák

ESBA-garanciák

25 543

25 543

23 831

23 831

18 590

18 590

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

EFFA-garancia

EFFA-garancia

1 370

1 370

438

438

34

34

50

50

—

—

—

—

Összesen

Összesen

62 285

62 285

56 799

56 799

38 673

38 673

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós költségvetés milyen mértékben van kitéve az EBB csoport vagy más pénzügyi intézmények által nyújtott garanciákhoz kapcsolódó lehetséges jövőbeli kifizetéseknek. A folyósított összegek a végső kedvezményezettek részére már nyújtott összegeket jelentik, míg az aláírt összegek a folyósított összegeken felül magukban foglalják a kedvezményezettekkel vagy pénzügyi közvetítőkkel már aláírt megállapodások szerinti, még nem folyósított összegeket is (18 126 millió EUR). A felső határ azt a teljes garanciát jelenti, amelyet az uniós költségvetés és így a tagállamok vállaltak a fedezetre, mivel az EU 2020. december 31-i maximális kitettségének közzététele érdekében az aláírásra engedélyezett, de még alá nem írt műveleteket is figyelembe kell venni (5 486 millió EUR). Az összegek az említett programokra vonatkozóan megjelenített pénzügyi céltartalékok vagy pénzügyi kötelezettségek levonásával kerülnek bemutatásra.

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az uniós költségvetés garanciát vállal az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott és aláírt hitelekre. 2020. december 31-én az uniós garancia által fedezett kinnlévő összeg 20 050 millió EUR-t tett ki (2019: 20 014 millió EUR). Az uniós költségvetés garantál:

| — | 19 310 millió EUR-t (2019: 19 074 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint |
| --- | --- |

—

19 310 millió EUR-t (2019: 19 074 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint

2.4.1.

| — | 740 millió EUR-t (2019: 940 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott kölcsönök tekintetében. |
| --- | --- |

—

740 millió EUR-t (2019: 940 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott kölcsönök tekintetében.

A fentiekben folyósítottként kimutatott 20 050 millió EUR-n felül az EU további 113 millió EUR összegű garanciát biztosít Szíriának nyújtott kinnlévő hitelekre, amelyekre vonatkozóan céltartalékokat hoztak létre, valamint 90 millió EUR összegű, pénzügyigarancia-kötelezettségként megjelenített garanciát biztosít az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés magánszektor-megbízatására vonatkozóan (lásd alább).

Az EBB által nyújtott hitelekhez kapcsolódó uniós külső hitelezési megbízatási garanciák a 2007 után aláírt megállapodások (2007–2013 és 2014–2020 közötti megbízatások) fennálló egyenlegeinek 65 %-ára korlátozódnak. A 2007 előtti megállapodások vonatkozásában az uniós garancia a hitel engedélyezett összege felső határának bizonyos százalékára (a legtöbb esetben 65 %-ára, de 70, 75 vagy 100 %-ára is) korlátozódik. Ha a hitelösszeg a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi.

Az (EU) 2018/412 európai parlamenti és tanácsi határozat (27) értelmében maximálisan 2,3 milliárd EUR-t lehet elkülöníteni az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés keretében a menekültek, a migránsok, valamint a fogadó- és tranzitközösségek hosszú távú gazdasági rezilienciájára irányuló projektek magánszektorbeli hitelezési megbízatására. Az EBB 2019-ben teljesítette az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés első magánszektor-megbízatási műveleteivel kapcsolatos folyósításokat. Az uniós költségvetés ellentételezést kap az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés magánszektor-megbízatása keretében az EBB hitelnyújtási műveleteihez nyújtott garanciákkal kapcsolatban vállalt kockázatért, ezért az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés magánszektor-megbízatásának garanciája pénzügyi garanciaként kerül elszámolásra (lásd a 2.11.3. megjegyzést).

27

2.11.3.

Az uniós garancia kifizetéseit a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból teljesítik. 2020-ban 52 millió EUR összegben fizettek ki garancialehívásokat a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból (2019: 55 millió EUR).

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Az ESBA az EBB csoport kockázatviselési kapacitásának növelésére irányuló kezdeményezés, amelynek révén az EBB növelheti befektetéseit az EU-ban. Az ESBA célja az EU-n belüli további beruházások, valamint a kisvállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének támogatása. Az uniós költségvetés az EU és az EBB közötti megállapodás (a továbbiakban: az ESBA-megállapodás) alapján legfeljebb 26 milliárd EUR összegű garanciát (a továbbiakban: az ESBA uniós garancia) nyújt annak érdekében, hogy megvédje az EBB-t a finanszírozási és beruházási műveleteiből eredő esetleges veszteségekkel szemben.

Az ESBA műveleteit két keretben hajtják végre: az egyik az EBB által végrehajtott infrastruktúra és innováció keret (19 250 millió EUR összegű ESBA uniós garancia), a másik pedig az EBA által végrehajtott kkv-keret (6 750 millió EUR összegű ESBA uniós garancia); mindkettő rendelkezik adósságportfólióval és tőkeportfólióval. Az EBA az EBB-vel kötött megállapodás értelmében egy EBB-garancia alapján jár el, amelyre az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciája vállal viszontgaranciát.

Az EU és a EBB eltérő szerepet tölt be az ESBA-n belül. Az ESBA-t az EBB-n belül hozták létre, amely a műveleteket (adósság- és tőkebefektetések) finanszírozza, ehhez pedig a tőkepiacokon hitelt vesz fel. Az EBB függetlenül hozza meg a beruházási döntéseket, a műveleteket pedig saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja. E műveletekhez az EU biztosítja a garanciát, és a garancia felső határáig fedezi az EBB veszteségeit.

Annak biztosítása érdekében, hogy az ESBA keretében végzett beruházások célja továbbra is a piaci hiányosságok kezelése legyen, és így azok jogosultak legyenek az uniós garancia nyújtotta védelemre, külön ezt a célt szolgáló irányítási struktúrát hoztak létre. Ennek része egyfelől egy független szakértőkből álló beruházási bizottság, amely megvizsgál minden egyes, az EBB által az infrastruktúra és innováció kereten belül javasolt projektet, hogy azok jogosultak-e az uniós garanciafedezetre, másfelől az ESBA irányítóbizottsága, amely a program felügyeletét biztosítja.

Mivel az uniós (és az IPSAS) számviteli szabályok konszolidációra vonatkozó ellenőrzési kritériumai és számviteli követelményei nem teljesülnek, az érintett garantált eszközök nem tartoznak bele az EU összevont éves beszámolójába.

Az ESBA keretében az EBB csoport számára nyújtott uniós garancia az infrastruktúra és innováció keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyigarancia-kötelezettségként (lásd a 2.11.3. megjegyzést), a kkv-keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyi céltartalékként (lásd a 2.10. megjegyzést), valamint mindkét tőkeportfólió esetében származtatott pénzügyi eszközként (az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy kötelezettségként) kerül elszámolásra (lásd a 2.4.2. megjegyzést). Ezenfelül ez a megjegyzés tartalmazza a nyújtott ESBA-garanciához kapcsolódó függő kötelezettséget. Az ESBA függő kötelezettsége a COSME, a Horizont 2020, a kulturális és kreatív ágazatok hitelgarancia-eszköze és az EaSI-programok műveleteit foglalja magában az ESBA uniós garanciája által a kkv-keret adósságportfóliója keretében fedezett rész tekintetében, és az erre a portfólióra vonatkozóan megjelenített 290 millió EUR összegű pénzügyi céltartalékok nélkül kerül bemutatásra, amint az a 2.10. megjegyzés „Pénzügyi céltartalékok” megnevezésében szerepel.

2.11.3.

2.10.

2.4.2.

2.10.

Az olyan uniós garanciafizetéseket, amelyekre az ESBA EBB-nél vezetett elszámolási számláján lévő uniós bevételek nem nyújtanak fedezetet, az ESBA garanciaalapja teljesíti – lásd a 2.4.1. megjegyzést. 2020-ban 1 millió EUR összegben fizettek ki garancialehívásokat az ESBA-garanciaalapból (2019: nulla EUR).

2.4.1.

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

Az EFFA-rendelet által létrehozott Európai Fenntartható Fejlődési Alap egy olyan kezdeményezés, amelynek célja, hogy a fenntartható fejlődés megvalósításához való hozzájárulásnak és a migráció konkrét társadalmi-gazdasági kiváltó okai kezelésének az eszközeként támogassa a beruházásokat Afrikában és az európai szomszédságban. Az EFFA-rendelet értelmében az EU-nak 1,5 milliárd EUR összegű (a külső hozzájárulásokkal tovább növelt) garanciát kell a végrehajtó partnerek rendelkezésére bocsátania beruházási és finanszírozási műveleteikhez annak érdekében, hogy csökkentse beruházási kockázataikat. Az EFFA-garanciát az EFFA-garanciaalap támogatja (lásd a 2.4.1. megjegyzést). 2020. december 31-én tizenöt EFFA-garanciamegállapodás volt hatályban összesen 1 370 millió EUR (2019: 50 millió EUR) fedezeti limittel, a partnerek által aláírt és az EU által e megállapodások alapján garantált műveletek pedig együttesen 438 millió EUR-t (2019: 0 EUR) tettek ki.

2.4.1.

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

A kilépésről rendelkező megállapodás 143. cikkével összhangban az Egyesült Királyság felelősséggel tartozik az Unióval szemben az ESBA-hoz, az EFFA-hoz és az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó, a kilépés időpontjában, 2020. január 31-én jóváhagyott műveletekhez kapcsolódó függő pénzügyi kötelezettségek rá eső részéért. A 143. cikk értelmében a kilépés időpontja előtt jóváhagyott pénzügyi műveletre vonatkozó garancialehívás esetén az Egyesült Királyság felelősséggel tartozik az Unióval szemben az Unió által az említett műveletek keretében teljesített kifizetések rá eső részéért, kivéve, ha ez adott esetben fedezhető a garanciaalapba feltöltött források Egyesült Királyságra eső hányadából.

Az EBB külső hitelezési megbízatás keretében nyújtott hiteleinél az uniós költségvetési garancia értéke a kilépés időpontjában 33,7 milliárd EUR volt a kilépés időpontjáig jóváhagyott műveletek esetében. 2020. december 31-én ez az összeg 30,9 milliárd EUR-ra változott. Az Egyesült Királyság részesedése e függő kötelezettségből 2020. december 31-én így 3,8 milliárd EUR. A fentieknek megfelelően azonban e hitelek nemteljesítését először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi, és az Egyesült Királyságtól csak akkor kerülne sor lehívásra, ha az Egyesült Királyság ebben az alapban teljesített, 2020. december 31-én 347 millió EUR összegű feltöltése nem lenne elegendő.

Az ESBA-műveleteknél az uniós költségvetési garancia értéke a kilépés időpontjában 23,5 milliárd EUR volt a kilépés időpontjáig jóváhagyott műveletek esetében. 2020. december 31-én ez az összeg 19,9 milliárd EUR-ra változott. Az Egyesült Királyság részesedése e függő kötelezettségből 2020. december 31-én így 2,5 milliárd EUR. Az ESBA garancialehívásokat elsődlegesen az ESBA-garanciaalap fedezi, és az Egyesült Királyságtól csak akkor kerülne sor lehívásra, ha az Egyesült Királyság ebben az alapban teljesített, 2020. december 31-én1,1 milliárd EUR összegű feltöltése nem lenne elegendő.

Mivel a végrehajtó partnerek a kilépés időpontja előtt nem hagytak jóvá az EFFA-garanciával kapcsolatos műveleteket, az Egyesült Királyságnak e tekintetben nincsenek kötelezettségei.

A kilépés időpontjában vagy azt követően, 2020. december 31-ig jóváhagyott műveletekre vonatkozóan a garanciaalapokba feltöltött forrásokból teljesített kifizetések összege az ESBA esetében nulla, a külső hitelezési megbízatás esetében szintén nulla. Emellett a kilépés időpontjában vagy azt követően 2020. december 31-ig jóváhagyott műveletekhez 2,8 millió EUR összegben kapcsolódik az ESBA-val összefüggő garancialehívás, díj és költség, amelyeket az EBB ESBA-elszámolási számláján tartott uniós bevételek (0,19 millió EUR) és a kkv-keret rendelkezésre álló összegei (2,7 millió EUR) fedeztek az ESBA-megállapodás szerint. A kilépésről rendelkező megállapodás szerint ezek a kifizetések nem csökkentették az Egyesült Királyság részesedését a feltöltésből.

4.1.2.   
  Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó biztosítékok (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó biztosítékok (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Lehívott | Nem lehívott | Összesen | Lehívott | Nem lehívott | Összesen |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 47 396 | — | 47 396 | 47 394 | — | 47 394 |
| SURE | 39 503 | 46 363 | 85 867 | — | — | — |
| BOP | 201 | — | 201 | 201 | — | 201 |
| MFA | 5 813 | 1 335 | 7 148 | 4 754 | 560 | 5 314 |
| Euratom | 279 | 100 | 379 | 214 | 200 | 414 |
| Összesen | 93 193 | 47 798 | 140 991 | 52 564 | 760 | 53 324 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

47 396

47 396

—

47 396

47 396

47 394

47 394

—

47 394

47 394

SURE

SURE

39 503

39 503

46 363

46 363

85 867

85 867

—

—

—

—

—

BOP

BOP

201

201

—

201

201

201

201

—

201

201

MFA

MFA

5 813

5 813

1 335

1 335

7 148

7 148

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

Euratom

Euratom

279

279

100

100

379

379

214

214

200

200

414

414

Összesen

Összesen

93 193

93 193

47 798

47 798

140 991

140 991

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

Az uniós költségvetés garantálja a tagállamok és nem tagállamok részére nyújtott hitel finanszírozásához a Bizottság back-to-back ügyleteiben felvett hiteleket. Ezek a hitelfelvételek már meg vannak jelenítve kötelezettségként az uniós mérlegben – lásd a 2.11.1. megjegyzést. Amennyiben azonban az e hitelfelvételekre adott back-to-back hitelek nemteljesítővé válnának, úgy a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke értelmében az uniós költségvetésnek kellene viselnie a meg nem fizetett összeg teljes költségét:

2.11.1.

| — | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | A SURE-hoz kapcsolódó hitelfelvételeket 25 milliárd EUR összegű tagállami garanciák fedezik (ez a maximális pénzügyi támogatási összeg, 100 milliárd EUR 25 %-a). A le nem hívott kötelezettségvállalások 2020-ban aláírt hitelmegállapodásokhoz kapcsolódnak, amelyek folyósítása 2021-ben várható. |
| --- | --- |

—

A SURE-hoz kapcsolódó hitelfelvételeket 25 milliárd EUR összegű tagállami garanciák fedezik (ez a maximális pénzügyi támogatási összeg, 100 milliárd EUR 25 %-a). A le nem hívott kötelezettségvállalások 2020-ban aláírt hitelmegállapodásokhoz kapcsolódnak, amelyek folyósítása 2021-ben várható.

| — | a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és |
| --- | --- |

—

az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és

2.4.1.

| — | a kinnlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben harmadik fél garanciavállalók nem rendeznék azokat. |
| --- | --- |

—

a kinnlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben harmadik fél garanciavállalók nem rendeznék azokat.

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

A kilépésről rendelkező megállapodás 143. cikkével összhangban az Egyesült Királyság felelősséggel tartozik az Unióval szemben a kilépés időpontjában, 2020. január 31-én jóváhagyott vagy határozattal rendelkezésre bocsátott, pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitelekhez (EFSM, makroszintű pénzügyi támogatás, fizetési mérleg, Euratom) kapcsolódó függő pénzügyi kötelezettségek rá eső részéért. A 143. cikk értelmében a kilépés időpontja előtt jóváhagyott, pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitel nemteljesítése esetén az Egyesült Királyság felelősséggel tartozik az Unióval szemben az Unió által a nemteljesítő műveletek keretében eszközölt kifizetések rá eső részéért, kivéve, ha ez adott esetben (a makroszintű pénzügyi támogatás és a harmadik országban nyújtott Euratom-hitelek esetében) fedezhető a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapba feltöltött források Egyesült Királyságra eső hányadából – lásd a 4.1.1. megjegyzést.

4.1.1.

Az EU fenti, pénzügyi támogatáshoz nyújtott hitelekhez kapcsolódó függő kötelezettségei a kilépés időpontjában 53,9 milliárd EUR-t tettek ki. Az említett időpont óta történt visszafizetéseket követően az uniós garanciával fedezett hitelek értéke 2020. december 31-én53,2 milliárd EUR, amelyből az Egyesült Királyság részesedése 6,6 milliárd EUR.

4.1.3.   
  Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott biztosítékok

Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott biztosítékok

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Horizont 2020 | 1 860 | 1 584 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 579 | 684 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 37 | 110 |
| Egyéb | 49 | 38 |
| Összesen | 2 524 | 2 416 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Horizont 2020

Horizont 2020

1 860

1 860

1 584

1 584

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

579

579

684

684

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

37

37

110

110

Egyéb

Egyéb

49

49

38

38

Összesen

Összesen

2 524

2 524

2 416

2 416

A költségvetési rendelet 210. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint a pénzügyi eszközhöz kapcsolódó költségvetési kiadás és az EU pénzügyi felelősségvállalása semmiképpen sem haladhatja meg az adott eszközzel kapcsolatban tett költségvetési kötelezettségvállalást, ami által elkerülhetők a költségvetést terhelő függő kötelezettségek. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy e kötelezettségeknek vagy ellenpárja van a mérleg eszközoldalán, vagy a még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások fedezik azokat. A fenti függő kötelezettségek nem tartalmazzák az ezen eszközökre vonatkozóan megjelenített pénzügyi céltartalékokat és pénzügyi kötelezettségeket – lásd a 2.10. és 2.11.2. megjegyzést.

2.10.

2.11.2.

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

Az EU-nak az uniós pénzügyi eszközökkel kapcsolatos, a kilépés időpontjáig jóváhagyott összegekre vonatkozó függő kötelezettségei – a fent említetteket is ideértve – beállta esetén azt a vagyonkezelői számlákon tartott pénzösszegek felhasználásával az uniós költségvetés fedezi. Így az Egyesült Királyság elvileg nem hív le összegeket a költségvetési kötelezettségvállalásokból való, a kilépésről rendelkező megállapodás 140. cikkében meghatározott részesedésén kívül – lásd a 2.6.1.2. megjegyzést.

2.6.1.2.

4.1.4.   
  Jogi ügyek

Jogi ügyek

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Pénzbírságok | 2 985 | 3 128 |
| Mezőgazdaság | 66 | 199 |
| Kohézió | 341 | 341 |
| Egyéb | 2 169 | 2 137 |
| Összesen | 5 561 | 5 805 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

2 985

2 985

3 128

3 128

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

66

66

199

199

Kohézió

Kohézió

341

341

341

341

Egyéb

Egyéb

2 169

2 169

2 137

2 137

Összesen

Összesen

5 561

5 561

5 805

5 805

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ezek az összegek elsősorban a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságok, amelyek összegét a megbírságolt vállalkozások előzetesen megfizették és amelyek vonatkozásában vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat jogerőre emelkedéséig vagy a fellebbezési időszak lejártáig fenntartják. Az előzetesen beszedett pénzbírságokon realizált kamatok az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

Amennyiben az EU elveszítené a kiszabott bírságokkal kapcsolatos ügyek bármelyikét, az előzetesen beszedett összegeket visszafizetik a vállalkozásoknak, és ennek nem lesz költségvetési hatása. A pénzbírságok összegét csak azok jogerőre emelkedésekor jelenítik meg költségvetési bevételként (a költségvetési rendelet 107. cikke).

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA és a vidékfejlesztés szabályszerűségi határozataihoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ.

Kohézió

Kohézió

Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyeknél még nem tűzték ki a szóbeli meghallgatás időpontját vagy a Bíróság még nem hozott ítéletet.

Egyéb jogi ügyek

Egyéb jogi ügyek

E megnevezés az Unióval szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EUMSZ 340. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot. A 2020-ra vonatkozó összeg (2019-hez hasonlóan) elsősorban egy, az Európai Bizottság ellen egy összefonódást megtiltó határozat miatt benyújtott kártérítési keresetet érint, ahol megbízható becslés hiányában a kimutatott összeg megegyezik az igényelt összeggel.

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépéséből eredő kötelezettségei

A kilépésről rendelkező megállapodás 147. cikke értelmében az Egyesült Királyság felel az Unió függő kötelezettségeinek mentesítéséhez szükséges, az Unió pénzügyi érdekeit érintő jogi ügyekhez kapcsolódóan esedékessé váló kifizetések rá eső részéért (feltéve, hogy az említett ügyek tárgyát képező tények nem 2020. december 31-e után merültek fel). A fenti táblázatból kihagyva a pénzbírságokra vonatkozó összegeket (mivel a pénzeszköz előzetesen a megbírságolt jogalanytól folyt be, így azt nem szükséges teljes mértékben az uniós költségvetésnek vagy az Egyesült Királyságnak finanszíroznia), itt az Egyesült Királyság becsült maximális kitettsége 318 millió EUR. Azon jogi ügyekben, ahol valószínűnek tűnik, hogy az összegeket az uniós költségvetésből fizetik ki (lásd a 2.10. megjegyzést), az Egyesült Királyság részesedése az Egyesült Királyság által fizetendő teljes összeg részeként szerepel – a részleteket lásd a 2.6.1.2. megjegyzésben.

2.10.

2.6.1.2.

4.2.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Kapott garanciák: | | |
| Teljesítési biztosítékok | 318 | 349 |
| Egyéb garanciák | 8 | 16 |
| Egyéb függő követelések | 58 | 65 |
| Összesen | 384 | 430 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Kapott garanciák:

Kapott garanciák:

Teljesítési biztosítékok

Teljesítési biztosítékok

318

318

349

349

Egyéb garanciák

Egyéb garanciák

8

8

16

16

Egyéb függő követelések

Egyéb függő követelések

58

58

65

65

Összesen

Összesen

384

384

430

430

Teljesítési biztosítékok előírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

5.   KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ez a megjegyzés a költségvetési eljárásról és a jövőbeli finanszírozási igényekről, nem pedig a 2020. december 31-én meglévő kötelezettségekről nyújt tájékoztatást.

A tagállamok által elfogadott többéves pénzügyi keret (MFF) meghatározza a programokat, valamint megállapítja a fejezetek kötelezettségvállalási előirányzataira vonatkozó felső határokat és a kifizetési előirányzatok összegét, amelyeken belül a tagállamok költségvetési és jogi kötelezettségvállalásokat tehetnek, és végső soron kifizetéseket hajthatnak végre egy hétéves időszak alatt – lásd az 1.1. táblázatot a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések megjegyzéseiben.

A többéves pénzügyi keret felső határait a Tanács fogadta el (vagyis a tagállamok), az Európai Parlament hozzájárulásával, és a KAP finanszírozásáról szóló 2013/1306/EU rendelet 16. cikke közvetlen kapcsolatot teremt az EMGA-kiadások éves felső határa és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet között. Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta továbbá az EMGA-kiadásokra vonatkozó jogalapokat, amelyek a 2014–2020-as időszak egészére meghatározzák a tagállamonkénti kiadásokat.

A jogi kötelezettségvállalások aláírt programoknak, projekteknek, megállapodásoknak vagy szerződéseknek felelnek meg, így az EU-ra nézve jogilag kötelező érvényűek. A jogi kötelezettségvállalás az az aktus, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő olyan (EU-s) kötelezettségeket vállal vagy állapít meg, amelyek költséget eredményeznek (a költségvetési rendelet 2. cikkének 37. pontja).

A költségvetési kötelezettségvállalás elvben megelőzi a jogi kötelezettségvállalást, néhány többéves programnál/projektnél azonban fordítva történik: a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalást több éves részletben teszik meg több év alatt, amennyiben az alap-jogiaktus így rendelkezik. A kohézió területén például a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR, 1303/2013/EU rendelet) 76. cikke úgy rendelkezik, hogy a programot jóváhagyó bizottsági határozat képezi a költségvetési rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást, de az Unió a költségvetési kötelezettségeket az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben vállalja. Más jogalapok hasonló rendelkezéseket tartalmazhatnak. Ezért előfordulhatnak olyan összegek, amelyek kifizetésére az EU jogi kötelezettséget vállalt, ám a költségvetési kötelezettségvállalást még nem tette meg – lásd az 5.2. és 5.3. megjegyzést.

5.2.

5.3.

Amennyiben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették, de a későbbi kifizetéseket még nem teljesítették, a fennálló kötelezettségvállalások összegét „Reste à Liquider”-nek (RAL) hívják. Ez olyan – gyakran többéves – programok vagy projektek esetében fordulhat elő, amelyeket aláírtak, de a kifizetéseket majd csak későbbi években teljesítik. Ezek jövőbeli évekre vonatkozó kifizetési kötelezettséget jelentenek. Mivel a pénzügyi kimutatások eredményszemléletűek, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések pedig pénzforgalmi szemléletűek, a kifizetetlen teljes összeg (RAL) egy részét már érvényesítették, és az a mérlegben kötelezettségként van megjelenítve (lásd a 2.12. és 2.13. megjegyzést). E kiadásokat vagy a kapott költségtérítési igények/számlák, vagy – amennyiben az EU-t a beszámoló fordulónapjáig még nem értesítették az igényekről – a programok vagy projektek becsült végrehajtása alapján számítják ki – lásd az 5.1. megjegyzést. Amint a RAL-hoz kapcsolódó kifizetéseket teljesítik, a kötelezettséget többé nem jelenítik meg a mérlegben. A RAL még nem érvényesített részét nem a kötelezettségek között, hanem helyette az alábbiakban tüntetjük fel.

2.12.

2.13.

5.1.

Az alábbi közzétételek ezért olyan 2020. december 31-i összegeket jelentenek, amelyek kifizetésére az EU szerződéses megállapodások teljesítése alapján kötelezettséget vállalt és amelyeket következésképpen jövőbeli uniós költségvetésekből szándékozik finanszírozni.

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 5.1 | 249 309 | 249 686 |
| A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van | 5.2 | — | 72 832 |
| Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken | 5.3 | 14 481 | 13 941 |
| Összesen | | 263 790 | 336 459 |

millió EUR

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

5.1

5.1

249 309

249 309

249 686

249 686

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

5.2

5.2

—

—

72 832

72 832

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

5.3

5.3

14 481

14 481

13 941

13 941

Összesen

Összesen

263 790

263 790

336 459

336 459

5.1.   MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 249 309 | 249 686 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

249 309

249 309

249 686

249 686

A fent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (RAL, „Reste à Liquider”) 303 197 millió EUR-s összegének (lásd a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés megjegyzéseiben lévő 4.4. táblázatot) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket a mérlegben kötelezettségként, az eredménykimutatásban pedig kiadásként tüntettek fel. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki és/vagy amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. Amint az már kifejtettük, ez a többéves programok létezésének rendes következménye.

Megjegyzendő, hogy a 2020. december 31-én kinnlévő előfinanszírozási előlegek 62,7 milliárd EUR-t tettek ki – lásd a 2.5. megjegyzést. Ez olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat jelent, amelyeket – a RAL-t csökkentve – már kifizettek, de amelyeknél az összegeket mindaddig az EU tulajdonának és nem a kedvezményezetthez tartozónak tekintik, amíg a vonatkozó szerződéses kötelezettségek nem teljesülnek. Ezért ezek a fent közzétett RAL-hoz hasonlóan még nincsenek érvényesítve.

2.5.

5.2.   A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

| millió EUR |
| --- |
| Alap | A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A) | Jogi kötelezettségvállalások a legutóbbi bizottsági határozat szerint (B) | Költségvetési kötelezettségvállalások a visszavont kötelezettségvállalásokkal együtt (C) | Végrehajtás alatt álló jogi kötelezettségvállalások (B–C) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 261 889 | 261 690 | 261 690 | — |
| Európai Szociális Alap | 93 642 | 93 498 | 93 498 | 0 |
| Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz | — | — | — | — |
| A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 3 814 | 3 813 | 3 813 | — |
| 1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK | 359 345 | 359 000 | 359 000 | 0 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
   (*2) | 126 909 | 100 063 | 100 063 | (0) |
| Európai Tengerügyi és Halászati Alap | 5 749 | 5 655 | 5 655 | — |
| 2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK | 132 658 | 105 718 | 105 718 | (0) |
| Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 4 576 | 4 576 | 4 576 | (0) |
| Belső Biztonsági Alap | 3 172 | 3 172 | 3 172 | (0) |
| 3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG | 7 747 | 7 747 | 7 747 | (0) |
| Összesen | 499 750 | 472 466 | 472 466 | 0 |

millió EUR

Alap

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A)

Jogi kötelezettségvállalások a legutóbbi bizottsági határozat szerint (B)

Költségvetési kötelezettségvállalások a visszavont kötelezettségvállalásokkal együtt (C)

Végrehajtás alatt álló jogi kötelezettségvállalások (B–C)

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

261 889

261 889

261 690

261 690

261 690

261 690

—

—

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

93 642

93 642

93 498

93 498

93 498

93 498

0

0

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

—

—

—

—

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

3 814

3 814

3 813

3 813

3 813

3 813

—

—

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

359 345

359 345

359 000

359 000

359 000

359 000

0

0

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
   (*2)

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

*2

126 909

126 909

100 063

100 063

100 063

100 063

(0)

(0)

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

5 749

5 749

5 655

5 655

5 655

5 655

—

—

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

132 658

132 658

105 718

105 718

105 718

105 718

(0)

(0)

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

(0)

(0)

Belső Biztonsági Alap

Belső Biztonsági Alap

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

(0)

(0)

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

(0)

(0)

Összesen

Összesen

499 750

499 750

472 466

472 466

472 466

472 466

0

0

Ezek olyan jogi kötelmek, amelyek kifizetésére az EU a megosztott irányításhoz kapcsolódó operatív programok elfogadásakor kötelezettséget vállalt. A Bizottság operatív programot jóváhagyó határozata képezi a költségvetési rendelet 110. cikke szerinti finanszírozási határozatot, és – az érintett tagállam értesítése után – az említett rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást.

Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 76. cikke kimondja:

„Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben teljesítik. A teljesítménytartalékhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásokat minden programban a program maradék pénzügyi keretétől elkülönítve kell megtenni.”

A fenti táblázat áttekintést nyújt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 1B., 2. és 3. fejezetéhez kapcsolódó jogi és költségvetési kötelezettségvállalásokról. A táblázat A oszlopa a többéves pénzügyi keretnek az időszakra vonatkozó teljes megszavazott összegét mutatja. A B oszlop az EU által év végéig tett jogi kötelezettségvállalásokat, a C oszlop pedig az e jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó költségvetési kötelezettségvállalásokat mutatja. 2020 végén a jogi kötelezettségvállalásokat teljes mértékben költségvetési kötelezettségvállalások fedezik.

5.3.   JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 4 140 | 7 680 |
| ITER | 6 837 | 1 676 |
| Kopernikusz | — | 601 |
| Galileo | — | 438 |
| Halászati megállapodások | 172 | 223 |
| Működésilízing-kötelezettségvállalások | 2 547 | 2 535 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 785 | 788 |
| Összesen | 14 481 | 13 941 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

4 140

4 140

7 680

7 680

ITER

ITER

6 837

6 837

1 676

1 676

Kopernikusz

Kopernikusz

—

—

601

601

Galileo

Galileo

—

—

438

438

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

172

172

223

223

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

2 547

2 547

2 535

2 535

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

785

785

788

788

Összesen

Összesen

14 481

14 481

13 941

13 941

Ezek az összegek azokat a hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat tükrözik, amelyeket az év végén nem fedeztek kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetésben. Ezeket a kötelező erejű kötelmeket a jövőben állítják be a költségvetésbe és fizetik ki éves részletekben.

A költségvetési rendelet 112. cikkének (2) bekezdése szerint egyes fontos programok (lásd alább) végrehajthatók éves részletekben. Ez lehetővé teszi az EU számára, hogy az egy adott évben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat meghaladóan tegyen jogi kötelezettségvállalásokat (támogatási megállapodásokat, hatáskör-átruházási megállapodásokat és közbeszerzési szerződéseket írjon alá). A hatályos többéves pénzügyi keret teljes allokációjának jelentős összegét ezért már leköthették. Ez különösen az alábbiakban ismertetett programokra vonatkozik:

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi támogatást nyújt a transzeurópai hálózatokhoz annak érdekében, hogy támogassa a közös érdekű projekteket a közlekedési, a távközlési és az energetikai infrastruktúra ágazatában. A CEF program jogi kötelezettségvállalásai a CEF-Közlekedés tekintetében a 2014-től 2024-ig, a CEF-Energiaügy tekintetében pedig a 2025.12.31-ig tartó végrehajtási időszakot fedik le. E kötelezettségvállalások jogalapja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, amelynek 19. cikke rendelkezik az éves részletek alkalmazásáról.

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

E kötelezettségvállalások az ITER-létesítmények jövőbeli finanszírozási igényeinek 2027-ig tartó fedezésére szolgálnak. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Fusion for Energy” ügynökségen keresztül biztosítja. A kötelezettségvállalások éves összehasonlításban jelentős növekedése a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló, 2021. február 22-i (Euratom) 2021/281 tanácsi határozattal (28) létrehozott, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben várható finanszírozást tükrözi, amely lehetővé teszi az éves részletek felhasználását. Az ITER-t a következők érdekében hozták létre: az ITER létesítményeinek igazgatása és azok kiaknázásának ösztönzése; annak elősegítése, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az ITER az EU-t, Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában.

28

Kopernikusz

Kopernikusz

A Kopernikusz az Unió Föld-megfigyelési programja – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az Európai Űrügynökséggel (ESA), az EUMETSAT-tal, a Mercatorral és a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjával. A 377/2014/EU rendelet 8. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

29

2020. december 31-ig valamennyi jogi kötelezettségvállalást teljes mértékben költségvetési kötelezettségvállalások fedeztek.

Galileo

Galileo

Ezeket az összegeket az európai navigációs műholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték le – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az ESA-val. Az 1285/2013/EU rendelet 9. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

30

2020. december 31-ig valamennyi jogi kötelezettségvállalást teljes mértékben költségvetési kötelezettségvállalások fedeztek.

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak 2026-ig. E kötelezettségvállalások alapját az egyes harmadik országokra vonatkozó tanácsi határozatok (így például az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti megállapodás és az ahhoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv) (31) képezik. Ezek olyan egyedi nemzetközi szerződéseknek tekintendők, amelyek többéves jogokat és kötelezettségeket tartalmaznak.

31

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Az e lízingszerződések hátralévő futamideje alatt az alapul szolgáló szerződések alapján kifizetendő kötelezettségvállalások minimális összegei a következők:

| millió EUR |
| --- |
| | Minimális lízingfizetések |
| | 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 407 | 993 | 1 088 | 2 488 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 15 | 35 | 10 | 60 |
| Összesen | 422 | 1 028 | 1 098 | 2 547 |

millió EUR

Minimális lízingfizetések

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

Épületek

407

407

993

993

1 088

1 088

2 488

2 488

IT-anyagok és egyéb felszerelések

IT-anyagok és egyéb felszerelések

15

15

35

35

10

10

60

60

Összesen

Összesen

422

422

1 028

1 028

1 098

1 098

2 547

2 547

2019 márciusában az Egyesült Királyság bejelentette az EU-ból való kilépésre vonatkozó szándékát, és ennek következtében a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1718 európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) alapján az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) székhelyét áthelyezték Londonból Amszterdamba. 2019. július 2-án az ügynökség megállapodást kötött a főbérlőjével, és azóta viszontbérletbe adja helyiségeit egy albérlőnek a főszerződés feltételeinek megfelelő feltételek mellett, beleértve a viszontbérlet időtartamát is, amely az EMA főszerződésének 2039. júniusi lejártáig tart.

32

A fenti táblázatban feltüntetett összegek tartalmazzák a főszerződés alapján még esedékes 378 millió EUR-t. A nem felmondható viszontbérlet keretében az albérlő várhatóan azonos összegű kifizetést kap.

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Az e megnevezésben feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. Az itt feltüntetett legjelentősebb összeg a Bizottság luxembourgi építési szerződéséhez (JMO2) kapcsolódik (354 millió EUR).

6.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EU pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás, SURE és Euratom-intézkedések. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás, SURE és Euratom-intézkedések.

| — | a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is,

| — | költségvetési biztosítékokra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, és |
| --- | --- |

—

költségvetési biztosítékokra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, és

| — | a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök. |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök.

6.1.   A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeli cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelentős árkockázata).

piaci kockázat

a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot

| — | A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered. |
| --- | --- |

—

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

devizakockázat

| — | A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. |
| --- | --- |

—

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

kamatlábkockázat

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a hitelt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

hitelkockázat

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

likviditási kockázat

6.2.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

Pénzügyi eszközök értékelése

Pénzügyi eszközök értékelése

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek alábbi csoportjait nem valós értéken értékelik: pénzeszköz és pénzeszköz-egyenértékesek, hitelek, visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések, hitelfelvételek és amortizált bekerülési értéken értékelt egyéb pénzügyi kötelezettségek. Az említett pénzügyi eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékét valós értékük észszerű közelítésének tekintik.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési műveleteket az Unió a vonatkozó tanácsi rendeletekkel, tanácsi és európai parlamenti határozatokkal és adott esetben a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a hitelfelvétellel, hitelekkel és hasonló speciális területekkel kapcsolatos írott eljárási szabályzatokat. A hitelezési műveletek finanszírozása viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel (5) módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet rögzíti.

5

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják az említett számlákon lévő pénzeszközök összegét. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják az említett számlákon lévő pénzeszközök összegét.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési műveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt beérkezett összegek a kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankoknál vezetett bankszámlákon maradnak. A bankok kiválasztása a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési eljárásoknak megfelelően történik. A pénzeszközök adott bankoknál való elhelyezését a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politika szabja meg. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kezdődően kiszabott és előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott portfólióba (BUFI) fektetik be. A portfólió fő célja a pénzügyi piacokkal összefüggő kockázatok csökkentése, valamint – a pénzbírságok nominális összegére alkalmazott, egységes módon számított garantált hozam révén – a megbírságolt jogalanyok egyenlő bánásmódjának biztosítása. Ugyanakkor az új költségvetési rendelet 2018. augusztusi hatálybalépése előtt megbírságolt szervezetekre alkalmazott garantált hozam alsó határa nulla. Az előzetesen beszedett pénzbírságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a vagyonkezelésre vonatkozó belső iránymutatásnak megfelelően. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a meghatározott területekkel, például a pénztárkezeléssel kapcsolatos eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

A vagyonkezelési tevékenységek célkitűzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára előzetesen befizetett pénzbírságokat a következőképpen fektessék be:

| — | szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést; ugyanakkor |
| --- | --- |

—

szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést; ugyanakkor

| — | arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan hozamot érjenek el, amely átlagosan a BUFI felmerült költségekkel csökkentett referenciahozamának felel meg, miközben megőrzik a pénzbírságok nominális összegét. |
| --- | --- |

—

arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan hozamot érjenek el, amely átlagosan a BUFI felmerült költségekkel csökkentett referenciahozamának felel meg, miközben megőrzik a pénzbírságok nominális összegét.

A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: a tagállamok központi bankjainál, államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; valamint szuverén vagy szupranacionális intézmények által kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.

Pénzügyi garanciák

Pénzügyi garanciák

A Bizottság jelentős összegű, pénzügyi intézmények által kibocsátott garanciákkal is rendelkezik. Ezek a garanciák az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak – lásd a 2.6.1.3. megjegyzést. A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként. A garanciákat a belső kockázatkezelési politikának megfelelően kezelik. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

2.6.1.3.

Garanciaalapok

Garanciaalapok

A Bizottság egyre nagyobb mértékben nyújt pénzügyi garanciákat a pénzügyi intézményeknek a költségvetés hatékony végrehajtásának eszközeként, ezáltal a tőkeáttételi hatás révén támogatja a kedvezményezetteket. Az uniós költségvetés e felhasználása arra irányul, hogy maximalizálja a rendelkezésre álló források hatását. A Bizottság garanciaalapokat hozott létre az adott költségvetési biztosítékok fedezésére, amellyel az a célja, hogy likviditási tartalékot képezzen a garantált műveletekből származó potenciális veszteségekhez. Az év végén a fő garanciaalap a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap.

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit a Bizottság és az EBB közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak későbbi módosításai rögzítik. Ez a garanciaalap kizárólag euróban működik. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítani a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapot az ESBA-rendelet hozta létre – lásd a 2.4.1. megjegyzést. Az alap eszközkezelésére vonatkozó szabályokat és elveket a 2016. január 21-i C(2016)165 bizottsági határozat tartalmazza. Az alapot a Bizottság kezeli, amely az ESBA-garanciaalap eszközeit befektetheti a pénzügyi piacokon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. A kezelt eszközöknek elegendő likviditást kell biztosítaniuk a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

lásd a 2.4.1. megjegyzést

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalapot az EFFA-rendelet szerint hozták létre – lásd a 2.4.1. megjegyzést. Az EFFA-garanciaalap eszközeit a Bizottság kezeli a 2017. november 22-i C(2017)7693 bizottsági határozat 1. mellékletében szereplő belső iránymutatásokkal és vagyonkezelési iránymutatásokkal összhangban. A Bizottság az ESBA-garanciaalap eszközeit befektetheti a pénzügyi piacokon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. Az eszközöket oly módon kezelik, hogy elegendő likviditást biztosítsanak a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

2.4.1.

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó programok

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó programok

Az uniós költségvetés végrehajtása már sok éve a pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó programok felhasználásán alapul. Az érintett összegekkel kapcsolatos további információk a 2.4.1. megjegyzésben szerepelnek.

2.4.1.

A legtöbb pénzügyi eszköz közös jellemzője, hogy a végrehajtást vagy az EBB csoporthoz (azon belül is az EBA-hoz), vagy a Bizottság és a pénzügyi intézmény közötti megállapodás alapján más pénzügyi intézményhez delegálják. Az e pénzügyi intézményekkel aláírt megállapodások szigorú feltételeket és kötelezettségeket tartalmaznak a közvetítőkre nézve annak biztosítása érdekében, hogy az uniós pénzösszegeket megfelelően kezelik és szabályszerűen tesznek róluk jelentést. Azt követően, hogy az eszközök egyikére pénzügyi hozzájárulást vállalnak, a pénzeszközöket átutalják a pénzügyi intézmény által saját nevében, de a Bizottság megbízásából speciálisan e célra nyitott bankszámlára (vagyis vagyonkezelői számlára). A szóban forgó eszköztől függően a pénzügyi intézmény a vagyonkezelői számlán lévő pénzeszközöket felhasználhatja hitelek nyújtására, adósságinstrumentumok kibocsátására, tőkeinstrumentumokba való befektetésre vagy a garancia-lehívások fedezésére. Általános szabályként a pénzügyi eszközökből származó bevételeket vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

Az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos kockázat az alapul szolgáló megállapodásokban jelzett felső határra korlátozódik, amely az eszközre vonatkozóan a költségvetésbe bevitt összeg. Mivel a Bizottság e kockázatok kapcsán gyakran viseli az „első veszteségviselő rész”-t, és ezen eszközök célja a kockázatosabb kedvezményezettek (akik nehezen tudnak csak forráshoz jutni kereskedelmi hitelezőktől) finanszírozása, ezért valószínű, hogy valamilyen veszteség elő fog fordulni az uniós költségvetésre nézve.

6.3.   DEVIZAKOCKÁZAT

DEVIZAKOCKÁZAT

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 593 | 42 | 15 | 14 | 18 904 | 20 | 19 587 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (417) | — | — | — | 616 | — | 199 |
| Hitelek
   (6) | 21 | 40 | — | — | 46 | 9 | 116 |
| Követelések és behajtható követelések | 22 | 1 208 | 116 | 176 | 72 233 | 738 | 74 493 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 115 | 64 | 178 | 367 | 14 429 | 1 589 | 16 742 |
| | 334 | 1 353 | 310 | 557 | 106 228 | 2 356 | 111 137 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | — | — | — | — | (1) | (4) | (4) |
| Szállítói kötelezettségek | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 366 ) | (19) | (32 408 ) |
| | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 367 ) | (22) | (32 412 ) |
| Összesen | 331 | 1 353 | 291 | 556 | 73 861 | 2 333 | 78 725 |

millió EUR

2020.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

593

593

42

42

15

15

14

14

18 904

18 904

20

20

19 587

19 587

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(417)

(417)

—

—

—

616

616

—

199

199

Hitelek
   (6)

Hitelek

6

21

21

40

40

—

—

46

46

9

9

116

116

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

22

22

1 208

1 208

116

116

176

176

72 233

72 233

738

738

74 493

74 493

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

115

115

64

64

178

178

367

367

14 429

14 429

1 589

1 589

16 742

16 742

334

334

1 353

1 353

310

310

557

557

106 228

106 228

2 356

2 356

111 137

111 137

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

—

—

—

—

—

(1)

(1)

(4)

(4)

(4)

(4)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 366 )

(32 366 )

(19)

(19)

(32 408 )

(32 408 )

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 367 )

(32 367 )

(22)

(22)

(32 412 )

(32 412 )

Összesen

Összesen

331

331

1 353

1 353

291

291

556

556

73 861

73 861

2 333

2 333

78 725

78 725

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Hitelek
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Követelések és behajtható követelések | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Szállítói kötelezettségek | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Összesen | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

millió EUR

2019.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Hitelek
   (7)

Hitelek

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Összesen

Összesen

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

Amennyiben az EUR 10 %-kal erősödött volna a többi devizával szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (13) | (119) | (27) | (49) |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(13)

(13)

(119)

(119)

(27)

(27)

(49)

(49)

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (17) | (4) | (1) | (1) |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(17)

(17)

(4)

(4)

(1)

(1)

(1)

(1)

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

Amennyiben az EUR 10 %-kal gyengült volna e devizákkal szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 16 | 146 | 33 | 60 |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

16

16

146

146

33

33

60

60

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 21 | 5 | 2 | 2 |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

21

21

5

5

2

2

2

2

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket jelenleg kizárólag euróban tartják, így az Uniónak nincs devizakockázata.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fent említett rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben, valamint USD-ben vagy CHF-ben tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel, következésképpen egyenlegük nem jelent devizakockázatnak való kitettséget.

Amennyiben a (saját forrásoktól különböző) egyéb bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátoknak megfelelő szinten tartják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Minden pénzbírságot euróban szabnak ki, fizetnek ki vagy fedeznek ideiglenesen, ezért nem jelentenek devizakockázatot.

Garanciaalapok

Garanciaalapok

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

E garanciaalap pénzügyi eszközeit euróban tartják, így nincs devizakockázat. Egy hitel kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett hiteleket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki. A hitel-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap jelenleg EUR-ban és USD-ben működik. A devizakockázatot az USD-befektetések portfóliójának piaci értékét fedező származtatott ügyletek (tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek) kötése révén kezelik. A maximális nem fedezett devizakitettség korlátját a referenciaértéken és az éves stratégiai allokáción belüli teljes portfólióérték 1 %-ában rögzítették. Így az USD-befektetések piaci értékének az 1 %-os korlátot meghaladó vagy az alatti, felfelé vagy lefelé irányuló változásai az egyensúly helyreállítását váltanák ki (ugyanabba vagy ellenkező irányba tartó új tőzsdén kívüli határidős ügylet), amely ennek megfelelően kiigazítaná vagy visszafordítaná a fedezett pozíciót. A fedezet újrakiigazítását az EUR/USD átváltási árfolyam változásai is kiválthatják.

Egy hitel kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett hiteleket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki – lásd a 2.4.3.2. megjegyzést. Az engedményezett hitelek esetében a hitel-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

2.4.3.2.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalap jelenleg csak EUR-ban működik, de az EFFA-garanciaalap eszközeinek kezelésére vonatkozó iránymutatások lehetővé tesznek bizonyos nem EUR-ban denominált eszközökbe történő befektetéseket.

6.4.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

A következő táblázat az értékesíthető pénzügyi eszközök kamatláb-érzékenységét szemlélteti a kamatlábak +/–100 bázispontos (1 %-os) lehetséges változását feltételezve.

| millió EUR |
| --- |
| | Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban | Nettó eszközökre gyakorolt hatás |
| 2020: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (479) |
| -100 | 513 |
| 2019: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (447) |
| -100 | 483 |

millió EUR

Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban

Nettó eszközökre gyakorolt hatás

2020: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2020: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(479)

(479)

-100

-100

513

513

2019: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2019: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

A pénzpiaci eszközök és kötvények adott portfóliójának kamatlábváltozásokkal szembeni érzékenysége a portfólió futamidejével nő. A Bizottság által kezelt fő eszközportfóliók futamidejét az alábbiakban ismertetjük.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó eszközzel és kötelezettséggel rendelkezik. Kamatlábkockázat azonban nem merül fel, mert a hitelfelvételeket ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek).

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. A különböző bankszámlákon tartott egyenlegei után azonban kamatot számítanak fel. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat kövesse a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.

A tagállamok államkincstáránál nyitott sajátforrás-számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A nemzeti központi bankoknál vezetett (sajátforrás- és egyéb) számlák esetében a díjazás az egyes intézmények által alkalmazott hivatalos kamatlábakon történhet. Mivel az e számlákra alkalmazott díjazás némelyike jelenleg esetlegesen negatív, készpénzkezelési eljárásokat léptettek életbe az e számlákon tartott egyenlegek minimalizálása érdekében. A sajátforrás-számlákat az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelettel összhangban védik a negatív kamatok bármilyen hatásától.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözetet alkalmaznak. A kereskedelmi bankok által alkalmazott kamatlábakat a működési egyenlegek esetében egy meghatározott felső határig szerződés szerint általában nullában rögzítik.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Az előzetesen beszedett pénzbírságokat pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,24 év.

Garanciaalapok

Garanciaalapok

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 3,04 év.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 3,19 év.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,41 év.

6.5.   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

Azok az összegek, amelyek az Unió hitelkockázatnak való kitettségét mutatják a jelentéstételi időszak végén, a 2. megjegyzésben kimutatott pénzügyi instrumentumok könyv szerinti értékei.

2.

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

| millió EUR |
| --- |
| | Összesen | Nem késedelmes, nem értékvesztett | Késedelmes, de nem értékvesztett |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl |
| Hitelek | 93 309 | 93 308 | 0 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 74 493 | 59 702 | 505 | 14 030 | 257 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 199 | 199 | — | — | — |
| Összesen 2020.12.31-én | 168 001 | 153 209 | 505 | 14 030 | 257 |
| Hitelek | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 137 | 137 | — | — | — |
| Összesen 2019.12.31-én | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |

millió EUR

Összesen

Nem késedelmes, nem értékvesztett

Késedelmes, de nem értékvesztett

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Hitelek

Hitelek

93 309

93 309

93 308

93 308

0

0

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

74 493

74 493

59 702

59 702

505

505

14 030

14 030

257

257

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

199

199

199

199

—

—

—

Összesen 2020.12.31-én

Összesen 2020.12.31-én

168 001

168 001

153 209

153 209

505

505

14 030

14 030

257

257

Hitelek

Hitelek

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

137

137

137

137

—

—

—

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

2020. július 10-én a Bizottság úgy határozott, hogy módosítja a követelések behajtására vonatkozó belső rendelkezéseit annak érdekében, hogy enyhítse a Covid19-világjárványnak a Bizottság adósaira gyakorolt hatását. A határozat ideiglenesen meghosszabbította az új tartozások kifizetésének határidejét, és lehetővé tette a fennálló tartozások kifizetésére vonatkozó póthatáridő kitűzését.

Azok a követelések és behajtható követelések, amelyek lejártak, de nem értékvesztettek, magukban foglalják az 11 295 millió EUR összegű versenyügyi pénzbírságokhoz kapcsolódó behajtható követeléseket is (132 millió EUR egy évnél rövidebb idő alatt vált késedelmessé, 10 931 millió EUR 1–5 éve, 231 millió EUR pedig több mint 5 éve esedékes). Ezeket az összegeket nagymértékben bankgaranciák fedezik, így a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége alacsony. Ezeket a garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként. Ezen túlmenően a követelések és a behajtható követelések első két kategóriája 1,2 milliárd EUR követelést és 2,1 milliárd EUR behajtható követelése tartalmaz, amelyek a 2.6.1.1. megjegyzésben említett jogsértési ügyhöz kapcsolódnak.

2.6.1.1.

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. |
| AFS (8) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (9) | Hitelek | Követelések és behajtható követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 9 005 | 199 | 2 040 | 52 817 | 13 896 | 77 956 |
| Felső középfokozatú | 3 415 | — | 35 040 | 1 535 | 1 011 | 41 001 |
| Alsó középfokozatú | 2 133 | — | 48 139 | 1 886 | 1 651 | 53 809 |
| Befektetésre nem ajánlott | 310 | — | 7 964 | 142 | 165 | 8 580 |
| | 14 862 | 199 | 93 182 | 56 380 | 16 723 | 181 347 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | | |
| 1. csoport | — | — | 126 | 3 318 | 19 | 3 463 |
| 2. csoport | — | — | — | 4 | — | 4 |
| | — | — | 126 | 3 322 | 19 | 3 466 |
| Összesen | 14 862 | 199 | 93 309 | 59 702 | 16 742 | 184 814 |

millió EUR

2020.12.31.

AFS (8)

8

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (9)

9

Hitelek

Követelések és behajtható követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

9 005

9 005

199

199

2 040

2 040

52 817

52 817

13 896

13 896

77 956

77 956

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

3 415

3 415

—

35 040

35 040

1 535

1 535

1 011

1 011

41 001

41 001

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

2 133

2 133

—

48 139

48 139

1 886

1 886

1 651

1 651

53 809

53 809

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

310

310

—

7 964

7 964

142

142

165

165

8 580

8 580

14 862

14 862

199

199

93 182

93 182

56 380

56 380

16 723

16 723

181 347

181 347

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

—

126

126

3 318

3 318

19

19

3 463

3 463

2. csoport

2. csoport

—

—

—

4

4

—

4

4

—

—

—

126

126

3 322

3 322

19

19

3 466

3 466

Összesen

Összesen

14 862

14 862

199

199

93 309

93 309

59 702

59 702

16 742

16 742

184 814

184 814

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. |
| | AFS (8) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (9) | Hitelek | Követelések és behajtható követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Felső középfokozatú | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Alsó középfokozatú | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Befektetésre nem ajánlott | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | | |
| 1. csoport | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| 2. csoport | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Összesen | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

millió EUR

2019.12.31.

AFS (8)

8

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (9)

9

Hitelek

Követelések és behajtható követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

2. csoport

2. csoport

—

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Összesen

Összesen

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

A fenti táblázat nem tartalmazza a külső hitelminősítéssel nem rendelkező tőkeinstrumentumok formájában lévő értékesíthető pénzügyi eszközöket. A fent említett négy kockázati kategória elvben a külső hitelminősítők minősítési kategóriáin alapul a következők szerint:

| — | Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű

| — | Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű

| — | Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű

| — | Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű

Az EU a külső hitelminősítők e minősítési kategóriáit különösen a pénzügyi instrumentumok és a kereskedelmi bankok vonatkozásában referenciapontként alkalmazza, ám egyedi esetekben saját elemzését követően esetlegesen akkor is tarthat összegeket a fenti kockázati kategóriákban, ha a fent említett egy vagy több hitelminősítő esetlegesen leminősíti az adott partnert. A nem minősített partnerek 1. csoportja a tiszta múltú adósokhoz, míg a 2. csoport a múltban nem teljesítő adósokhoz kapcsolódik.

A hitelek alatt feltüntetett, befektetésre nem ajánlott kategóriába besorolt fenti összegek elsősorban a Bizottság által a pénzügyi nehézségekkel küzdő partnerországok részére folyósított pénzügyi segítségnyújtási hitelekhez kapcsolódnak. A követelések és behajtható követelések alatt feltüntetett összegek a sajátforrás-rendeletek és egyéb jogalapok alapján néhány tagállammal szembeni behajtható követelésekhez kapcsolódnak. A pénzeszközök alatt feltüntetett összeg elsősorban egyes tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott, a fent említett rendelet által előírtak szerint a sajátforrás-hozzájárulások nyilvántartására szolgáló sajátforrás-bankszámlákhoz kapcsolódik. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag a költségvetés végrehajtása kapcsán felmerülő készpénzigényei fedezésére használhatja.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először állami kezességvállalások kieszközlésével, majd a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió költségvetésén keresztül történik.

A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,20 %-ában rögzíti a GNI-forrás felső határát, és 2020-ban ténylegesen 1,03 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2020. december 31-én0,17 %-os volt az e garanciák fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

A SURE keretében a tagállamoknak nyújtott hitelekhez a tagállamok által nyújtott önkéntes garanciák rendszere kapcsolódik, amely a kapcsolódó pénzügyi támogatás maximális összegének 25 %-át teszi ki. A tagállamok által nyújtott garanciák lehívása előtt a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a saját források felső határán belül a kifizetési előirányzatokra rendelkezésre álló mozgástér igénybevételének lehetőségét, amennyiben azt a Bizottság fenntarthatónak ítéli, figyelembe véve többek között az Unió összes függő kötelezettségét és az Unió általános költségvetésének fenntarthatóságát. Ez a vizsgálat nem érinti a nyújtott garanciák visszavonhatatlan, feltétel nélküli és lehívható jellegét.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló, az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak tagállamaival szemben kitéve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik, és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. A számlákon a napi kifizetések átlagos összegének figyelembevételével minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az e számlákon tartott napi teljes összeg folyamatosan nagyon alacsony (összességében átlagosan kevesebb mint 54 millió EUR, és mintegy 25 számla között oszlik meg), így biztosítva, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket a napi általános pénztári egyenlegekkel érdemes összevetni, amelyek 2020-ban 2 milliárd EUR és 37 milliárd EUR között ingadoztak, és a Bizottság számláiról 2020-ban összesen 163 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum hosszú távú hitelminősítés S&P A- vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum hosszú távú hitelminősítés S&P A- vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését rendszeresen nyomon követik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését rendszeresen nyomon követik.

| — | Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt előzetesen beszedett pénzbírságokra vonatkozó betéteket kezelő bankokat közbeszerzési eljárás keretében választják ki a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politikának megfelelően.

A kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként két hitelminősítőnél legalább A– (S&P vagy ezzel egyenértékű) hosszú távú hitelminősítés szükséges. Egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank szavatoló tőkéjének egy bizonyos százalékára korlátozzák, amely az egyes pénzintézetek hitelminősítésétől függően változik. E korlátok kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló betétek megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kiszabott, előzetesen beszedett pénzbírságokból származó állampapír-befektetések kapcsán a Bizottság hitelkockázati kitettséget vállal. A legnagyobb mértékben Spanyolországgal szemben van kitéve e kockázatnak, amely a portfólió 17 %-ával rendelkezik. A legmagasabb kitettségű öt ország (Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Németország és Belgium) együttesen a befektetési portfólió 45 %-át jelenti. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A (S&P vagy azzal egyenértékű).

Kapott pénzügyi garanciák

Kapott pénzügyi garanciák

Az ilyen garanciák elfogadására alkalmazott kockázatkezelési politika magas hitelminőséget biztosít a Bizottság számára. A politika magában foglalja egy adott pénzügyi ágazatbeli szervezettel szembeni maximális hitelezési kitettség meghatározását, amely a szervezet hitelminősítésén, valamint a szervezetnek az IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásaiban elszámolt tőkeszintjén alapul. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

Garanciaalapok

Garanciaalapok

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások és/vagy befektetési stratégia bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoz meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében. Ezek a korlátok és korlátozások magukban foglalják a következőket: jogosultsági kritériumok, abszolút hitelkorlátok nominális értelemben a kibocsátó kategóriájától függően, relatív koncentrációs korlátok a kibocsátó kategóriájától függően, valamint koncentrációs korlátok kibocsátásonként. Valamennyi befektetés legalább befektetésre ajánlott kategóriába van besorolva.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely általában a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik, kivéve az uniós tagállamokkal szembeni kitettsége tekintetében. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése BBB+ (S&P vagy azzal egyenértékű).

Mivel 2020. december 31-én valamennyi fennálló határidős devizaügyletben az egyetlen partner a Banque de France volt, az említett időpontban semmilyen hitelképesség-javítást, mint például fedezetet, nettósítási megállapodást vagy garanciát nem léptettek életbe. A beszámolási időszak végén pozitív valós értékkel rendelkező származtatott devizaügyletekre vonatkozó hitelkockázatnak való maximális kitettség a mérlegben szereplő könyv szerinti értékkel egyenlő.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik, kivéve az uniós tagállamokkal szembeni kitettsége tekintetében. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése BBB+ (S&P vagy azzal egyenértékű).

6.6.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Hitelfelvételek | (10 410 ) | (20 230 ) | (62 553 ) | (93 192 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (32 408 ) | — | — | (32 408 ) |
| Pénzügyigarancia-kötelezettségek | (90) | — | — | (90) |
| Egyéb | (149) | (665) | (947) | (1 761 ) |
| Összesen 2020.12.31-én | (43 057 ) | (20 895 ) | (63 500 ) | (127 451 ) |
| Hitelfelvételek | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Pénzügyigarancia-kötelezettségek | (20) | — | — | (20) |
| Egyéb | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Összesen 2019.12.31-én | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(10 410 )

(10 410 )

(20 230 )

(20 230 )

(62 553 )

(62 553 )

(93 192 )

(93 192 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(32 408 )

(32 408 )

—

—

(32 408 )

(32 408 )

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

(90)

(90)

—

—

(90)

(90)

Egyéb

Egyéb

(149)

(149)

(665)

(665)

(947)

(947)

(1 761 )

(1 761 )

Összesen 2020.12.31-én

Összesen 2020.12.31-én

(43 057 )

(43 057 )

(20 895 )

(20 895 )

(63 500 )

(63 500 )

(127 451 )

(127 451 )

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Egyéb

Egyéb

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (417) | (4) | (1) | (421) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 423 | — | — | 423 |
| Nettó cash flow-k 2020.12.31-én | 5 | (4) | (1) | 1 |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 395 | — | — | 395 |
| Nettó cash flow-k 2019.12.31-én | (2) | (2) | (7) | (10) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(417)

(417)

(4)

(4)

(1)

(1)

(421)

(421)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

423

423

—

—

423

423

Nettó cash flow-k 2020.12.31-én

Nettó cash flow-k 2020.12.31-én

5

5

(4)

(4)

(1)

(1)

1

1

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

395

395

—

—

395

395

Nettó cash flow-k 2019.12.31-én

Nettó cash flow-k 2019.12.31-én

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) a hitelfelvevő nemfizetése vagy késedelmes fizetése esetén. A SURE esetében a hiteleket a tagállamoktól kapott visszavonhatatlan, feltétel nélküli és lehívható önkéntes garanciák rendszere fedezi, amelyek a pénzügyi támogatás maximális felső határának 25 %-át teszik ki. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet (33) olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít arra, hogy a Bizottság tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálják a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi rendelet (34) hasonló eljárásról rendelkezik.

33

34

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy egy adott év folyamán elegendő általános készpénzforrás áll rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások az egyéb bevételekkel együtt valóban megegyeznek a pénzügyi év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán és azok az elfogadott költségvetésen alapulnak, míg a kifizetések a működési igényektől függnek. Ezenfelül az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek (a saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló rendeletnek) megfelelően egy adott (N) hónapban jóváhagyott költségvetés-módosításhoz kapcsolódó tagállami hozzájárulások vagy az N+1. hónap első munkanapján (amennyiben a költségvetés-módosítást az adott hónap 16. napja előtt hagyják jóvá), vagy az N+2. hónap első munkanapján (amennyiben a költségvetés-módosítást az adott hónap 16. napján vagy később hagyják jóvá) állnak rendelkezésre, a kapcsolódó kifizetési előirányzatok viszont azonnal rendelkezésre állnak.

Annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló pénztári források mindig elegendőek legyenek egy adott hónapban végrehajtandó összes kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további pénzeszközök pedig szükség esetén, bizonyos határokon belül és bizonyos feltételek mellett előre lehívhatók a tagállamoktól. Az elmúlt években a működési igények és az átfogó költségvetési megszorítások miatt fokozni kellett az év folyamán teljesített kifizetések ütemének nyomon követését. A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Az előzetesen beszedett pénzbírságok befektetésére használt BUFI-alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan magas likviditású értékpapírok teszik ki, amelyeket rövid távú pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 34 %.

Garanciaalapok

Garanciaalapok

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alap ezért a rövid távú pénzeszköz-kiáramlások fedezésére elegendő monetáris eszközt tart fenn. A pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 15 %.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan likvid eszközök teszik ki, amelyeket szükség esetén rövid távú pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 30 %.

A származtatott ügyletek elszámolása bruttó, és az elszámolás alapja a szerződéses lejáratuk. A kötelezettségeket az USD-ben denominált eszközök értékesítésén és/vagy csereügyleten keresztül teljesítik, így lehetséges, hogy az árfolyam-különbözetek miatt pénzeszköz-kiáramlás történik.

Semmilyen likviditáskezelésre nincs szükség a fedezeti/biztosítéki követelmények tekintetében, mivel a jelenlegi fedezeti partner elfogadja, hogy fedezetre/letéti felhívásra vonatkozó követelmények nélkül működjön együtt a Bizottsággal.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban.

A portfólió nagy részét olyan likvid eszközök teszik ki, amelyeket szükség esetén rövid távú pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 46 %.

Egyéb pénzügyi instrumentumok – származtatott pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi instrumentumok – származtatott pénzügyi kötelezettségek

Az EU származtatott ügyletet (devizaopciót) kötött a pénzügyi intézmények által a keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze programjának keretében nyújtott hitelekhez kapcsolódó deviza leértékelésének fedezésére (lásd a 2.11.2. megjegyzést). Emellett az EBB csoport tőkeportfólióira vonatkozó uniós garancia pénzügyi kötelezettséget eredményezett a mögöttes befektetések értékében vagy értékvesztésében bekövetkező változások fedezésére. Az uniós költségvetésből finanszírozott egyéb pénzügyi instrumentumokat illetően az az összeg, amelyért ezen eszközök alapján az EU felelős, nem haladhatja meg a lekötött összeget, amely az említett tény által enyhített likviditási kockázatot jelenti.

2.11.2.

7.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

7.1.   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

Az EU kapcsolt felei a konszolidálásba bevont uniós gazdálkodó egységek, társult vállalkozások és ezen egységek felsővezetése. Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre.

7.2.   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az EU kulcspozíciókban lévő vezetőit érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és az Európai Unió Bíróságának elnöke

1. kategória:

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

2. kategória:

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, az Európai Unió Bíróságának bírái és főtanácsnokai, a Törvényszék elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

3. kategória:

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

4. kategória:

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

5. kategória:

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk találhatók az Europa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes hitelben nem részesült az Uniótól.

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapilletmény (havi) | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | 13 205,77 - |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | 20 768,57 |
| | | | | | |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Családi támogatások: | | | | | |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 |
| Eltartott gyermek | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 |
| Iskola előtti | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 |
| Iskoláztatási, vagy | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 |
| Az elnöklő bírák támogatása | tárgytalan | tárgytalan | 655,76 | n.a. | tárgytalan |
| | | | | | |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 553,16 | 998,20 | 655,76 | n.a. | tárgytalan |
| | | | | | |
| Éves utazási költségek | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | visszatérített |
| | | | | | |
| Tagállamba átutalható: | | | | | |
| Iskoláztatási támogatás (10) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| A fizetés %-ában (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| A kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs költségek | visszatérített | visszatérített | visszatérített | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: | | | | | |
| Beilleszkedési kiadások | 57 321,26 | 51 921,41 | 41 537,13 | 44 860,11 | visszatérített |
| | | - 53 998,29 | - 46 729,28 | - 47 767,72 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: | | | | | |
| Újraletelepedési kiadások | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | visszatérített |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (11) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | tárgytalan |
| Betegségbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| | | | | | |
| Levonások: | | | | | |
| Jövedelemadó | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Speciális levonás a fizetés után | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Nyugdíjjárulék | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | 10,1  % |
| Személyek száma év végén | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

1. kategória

2. kategória

2. kategória

3. kategória

3. kategória

4. kategória

4. kategória

5. kategória

5. kategória

Alapilletmény (havi)

Alapilletmény (havi)

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

13 205,77 -

13 205,77 -

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

20 768,57

20 768,57

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

Eltartott gyermek

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

Iskola előtti

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

Iskoláztatási, vagy

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

A munkavégzés helyén kívüli képzés

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

655,76

655,76

n.a.

n.a.

tárgytalan

tárgytalan

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 553,16

1 553,16

998,20

998,20

655,76

655,76

n.a.

n.a.

tárgytalan

tárgytalan

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

visszatérített

visszatérített

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (10)

10

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

A fizetés %-ában (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

A kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs költségek

Reprezentációs költségek

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

57 321,26

57 321,26

51 921,41

51 921,41

41 537,13

41 537,13

44 860,11

44 860,11

visszatérített

visszatérített

- 53 998,29

- 53 998,29

- 46 729,28

- 46 729,28

- 47 767,72

- 47 767,72

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

visszatérített

visszatérített

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (11)

11

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

tárgytalan

tárgytalan

Betegségbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Jövedelemadó

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Speciális levonás a fizetés után

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Nyugdíjjárulék

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

10,1  %

10,1  %

Személyek száma év végén

Személyek száma év végén

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló aláírásának dátumáig nem jutott a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről. A beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a bemutatott információk ezt tükrözik.

9.   A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

1.   Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Európai Parlament

Európai Parlament

Európai Tanács

Európai Tanács

Európai Bizottság

Európai Bizottság

Európai Számvevőszék

Európai Számvevőszék

Az Európai Unió Bírósága

Az Európai Unió Bírósága

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai ombudsman

Európai ombudsman

Régiók Európai Bizottsága

Régiók Európai Bizottsága

Az Európai Unió Tanácsa

Az Európai Unió Tanácsa

2.   Uniós ügynökségek (39)

Uniós ügynökségek (39)

2.1.   
  Végrehajtó ügynökségek (6)

Végrehajtó ügynökségek (6)

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA)

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA)

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség (CHAFEA)

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség (CHAFEA)

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME)

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME)

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA)

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA)

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (INEA)

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (INEA)

2.2.   
  Decentralizált ügynökségek (33)

Decentralizált ügynökségek (33)

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA)

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA)

Európai Gyógyszerügynökség (EMA)

Európai Gyógyszerügynökség (EMA)

Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)

Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE)

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE)

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)

Európai Bankhatóság (EBH)

Európai Bankhatóság (EBH)

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

Európai GNSS Ügynökség (GSA)

Európai GNSS Ügynökség (GSA)

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust)

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust)

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA)

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA)

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC)

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC)

Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (ACER)

Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (ACER)

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Működését Segítő Ügynökség (BEREC Hivatal)

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Működését Segítő Ügynökség (BEREC Hivatal)

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA)

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA)

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége (ERA)

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége (ERA)

Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO)

Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO)

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA)

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA)

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA)

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

Európai Képzési Alapítvány (ETF)

Európai Képzési Alapítvány (ETF)

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound)

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound)

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA)

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA)

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol)

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol)

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (CdT)

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (CdT)

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (Fusion for Energy)

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (Fusion for Energy)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA)

3.   Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)

B.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

Európai Beruházási Alap (EBA)

Európai Beruházási Alap (EBA)

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

Az alábbiakban felsorolt gazdálkodó egységeket csekély jelentőségük miatt nem vonták be az EU 2020. évi összevont pénzügyi beszámolójába a tőkemódszer alkalmazásával:

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás (BBI)

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás (BBI)

A BBI az EU és a Bioalapú Iparágak Konzorciumának (BIK) köz-magán társulása. A BBI célkitűzése, hogy fenntartható és versenyképes bioalapú európai iparágak fejlesztése révén hozzájáruljon az erőforrásokat hatékonyabban felhasználó, fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság létrehozásához, valamint a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás erősítéséhez.

Tiszta Égbolt közös vállalkozás (Tiszta Égbolt)

Tiszta Égbolt közös vállalkozás (Tiszta Égbolt)

A Tiszta Égbolt a legnagyobb európai kutatási program, amely a légi járművekkel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás, gázkibocsátások és zajszintek csökkentését célzó innovatív, élvonalbeli technológiát fejleszti ki. Az EU „Horizont 2020” keretprogramja által finanszírozott Tiszta Égbolt hozzájárul az európai légi ipari együttműködés, globális vezető szerep és versenyképesség megerősítéséhez.

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az IMI az Európai Unió és az európai gyógyszeripar közötti partnerség, a világ legnagyobb köz-magán társulása az élettudományok területén. Célja az egészség javítása az innovatív gyógyszerek kifejlesztésének és a páciensek számára való elérhetőségének felgyorsítása révén, különösen az olyan területeken, ahol azokra kielégítetlen orvosi vagy társadalmi igény mutatkozik.

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás (ECSEL)

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás (ECSEL)

Az ECSEL elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó köz-magán társulás, amely az elektronikai alkatrészek és rendszerek terén világszínvonalú szakértelmet nyújtó kutatási, fejlesztési és innovációs projekteket finanszíroz, ezáltal hozzájárul ahhoz, hogy az Európai Unió elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó iparága megerősödjön, és globálisan versenyképessé váljon.

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Az FCH a köz- és a magánszféra partnerségében valósul meg, és az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiákkal összefüggő kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket támogatja Európában. Célja, hogy felgyorsítsa e technológiák piaci bevezetését, és elősegítse, hogy a bennük rejlő lehetőségeknek megfelelő szerepet kapjanak az alacsony széndioxid-kibocsátású energetikai rendszer kialakításában.

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

A SESAR egy olyan köz-magán társulás, amelynek feladata, hogy valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét.

Shift2Rail közös vállalkozás (Shift2Rail)

Shift2Rail közös vállalkozás (Shift2Rail)

A Shitf2Rail az első európai vasúti közös technológiai kezdeményezés, amely az új és fejlett technológiáknak az innovatív vasúti termékmegoldásokba történő integrálásával összpontosított kutatási és innovációs, valamint piacvezérelt megoldások kialakítására törekszik.

EuroHPC közös vállalkozás (EuroHPC)

EuroHPC közös vállalkozás (EuroHPC)

Az EuroHPC közös vállalkozás az EU, az európai országok és a magánpartnerek közös kezdeményezése egy világszínvonalú szuperszámítógépes infrastruktúra kifejlesztésére és arra, hogy Európa vezető szerepet töltsön be a nagy teljesítményű számítástechnika (HPC) terén.

E gazdálkodó egységek éves beszámolója nyilvánosan hozzáférhető az egyes gazdálkodó egységek honlapján.

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (35)

35

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 132 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI | 133 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ | 136 |
| --- | --- |

| 1. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET | 136 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET | 136 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK) | 137 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ÉVES KÖLTSÉGVETÉS | 137 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | BEVÉTELEK | 139 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA | 140 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL | 141 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | A 2020. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA | 143 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | BEVÉTELEK | 143 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KIADÁSOK | 143 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 145 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL | 145 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA | 146 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 146 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 147 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 148 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 149 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 150 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK AZ ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSA SZERINT | 151 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 152 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 160 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 167 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 174 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 4.11. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 180 |
| --- | --- | --- |

4.11.

| 4.12. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK AZ ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSA SZERINT | 185 |
| --- | --- | --- |

4.12.

| 5. | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN | 192 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 192 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 193 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 194 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA | 195 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL | 195 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN | 197 |
| --- | --- | --- |

6.2.

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| millió EUR |
| --- |
| Megjegyzés | 2020 | 2019 |
| a | A pénzügyi év bevétele | 174 306 | 163 918 |
| b | A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések | (171 721 ) | (157 428 ) |
| c | Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (2 086 ) | (1 615 ) |
| d | Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 78 | 75 |
| e | Címzett bevételek alakulása (B)–(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Fel nem használt előirányzatok a tárgyév végén (A) | 7 694 | 9 092 |
| | Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B) | 9 092 | 7 356 |
| f | Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | (207) | 4 |
| | Költségvetési eredmény | 1 768 | 3 217 |

millió EUR

Megjegyzés

2020

2019

a

A pénzügyi év bevétele

174 306

163 918

b

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések

(171 721 )

(157 428 )

c

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(2 086 )

(1 615 )

d

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

78

75

e

Címzett bevételek alakulása (B)–(A)

1 398

(1 736 )

Fel nem használt előirányzatok a tárgyév végén (A)

Fel nem használt előirányzatok a tárgyév végén (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B)

Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

f

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

(207)

4

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

1 768

1 768

3 217

3 217

Az EU költségvetési eredményét 2021-ben az esedékes hozzájárulásuk csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz. Ezt az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 608/2014/EU, Euratom rendelet (36) 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően számítják ki. További információk a költségvetési eredmény kiszámítása alatt (1.5. szakasz) találhatók.

36

| a. | A pénzügyi év bevétele: az „Áttekintés az uniós költségvetési bevételek végrehajtásáról” című 3.1. táblázat „Bevételek összesen” elnevezésű 8. oszlopa. |
| --- | --- |

a.

A pénzügyi év bevétele: az „Áttekintés az uniós költségvetési bevételek végrehajtásáról” című 3.1. táblázat „Bevételek összesen” elnevezésű 8. oszlopa.

| b. | A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „Megtett kifizetések a végleges elfogadott költségvetésből” elnevezésű 2. oszlopa és „Megtett kifizetések címzett bevételekből” elnevezésű 4. oszlopa. |
| --- | --- |

b.

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „Megtett kifizetések a végleges elfogadott költségvetésből” elnevezésű 2. oszlopa és „Megtett kifizetések címzett bevételekből” elnevezésű 4. oszlopa.

| c. | Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „automatikusan átvitt összegek” elnevezésű 7. oszlopa és „határozattal átvitt összegek” elnevezésű 8. oszlopa. |
| --- | --- |

c.

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „automatikusan átvitt összegek” elnevezésű 7. oszlopa és „határozattal átvitt összegek” elnevezésű 8. oszlopa.

| d. | Az N–1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése: figyelembe veszi a kifizetési előirányzatok előző év végi (automatikusan és határozattal) áthozott összegét, valamint a folyó év „Megtett kifizetések áthozott összegekből” a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 3. oszlopa szerint. |
| --- | --- |

d.

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése: figyelembe veszi a kifizetési előirányzatok előző év végi (automatikusan és határozattal) áthozott összegét, valamint a folyó év „Megtett kifizetések áthozott összegekből” a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 3. oszlopa szerint.

| e. | A címzett bevételekből származó összes előirányzat alakulása az év végén: kiszámítja a címzett bevételekből származó előirányzatok előző év végi összegének (plusz), valamint a folyó év végi összegének (a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 9. oszlopa szerinti) (mínusz) különbségét, hogy megkapja a folyó évben a címzett bevételek nettó változását. |
| --- | --- |

e.

A címzett bevételekből származó összes előirányzat alakulása az év végén: kiszámítja a címzett bevételekből származó előirányzatok előző év végi összegének (plusz), valamint a folyó év végi összegének (a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 9. oszlopa szerinti) (mínusz) különbségét, hogy megkapja a folyó évben a címzett bevételek nettó változását.

| f. | Az árfolyamkülönbségek magukban foglalják a realizált és nem realizált árfolyamkülönbségeket is. |
| --- | --- |

f.

Az árfolyamkülönbségek magukban foglalják a realizált és nem realizált árfolyamkülönbségeket is.

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

Költségvetési bevételek

Költségvetési bevételek

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek |
| 1. | Saját források | 151 638 | 159 832 | 162 382 | 160 141 |
| | 11 – Cukorilleték | — | — | 0 | 0 |
| | 12 – Vámok | 22 157 | 18 507 | 22 107 | 19 867 |
| | 13 – Héa | 18 945 | 17 344 | 17 191 | 17 191 |
| | 14 – GNI | 110 536 | 123 980 | 122 944 | 122 944 |
| | 15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója | — | — | 147 | 147 |
| | 16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése | — | — | (8) | (8) |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 2 102 | 3 173 | 3 167 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 651 | 1 651 | 1 629 | 1 615 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 15 | 15 | 645 | 592 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 130 | 130 | 8 866 | 8 156 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 115 | 361 | 17 027 | 629 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 2 | 2 | — | — |
| 9. | Egyéb bevételek | 15 | 15 | 12 | 6 |
| Összesen | 153 566 | 164 108 | 193 735 | 174 306 |

millió EUR

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

1.

Saját források

151 638

159 832

162 382

160 141

11 – Cukorilleték

11 – Cukorilleték

—

—

—

—

0

0

0

0

12 – Vámok

12 – Vámok

22 157

22 157

18 507

18 507

22 107

22 107

19 867

19 867

13 – Héa

13 – Héa

18 945

18 945

17 344

17 344

17 191

17 191

17 191

17 191

14 – GNI

14 – GNI

110 536

110 536

123 980

123 980

122 944

122 944

122 944

122 944

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

—

—

—

—

147

147

147

147

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

—

—

—

—

(8)

(8)

(8)

(8)

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

2 102

3 173

3 167

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 651

1 651

1 629

1 615

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

15

15

645

592

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

130

130

8 866

8 156

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

115

361

17 027

629

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

2

2

—

—

9.

Egyéb bevételek

15

15

12

6

Összesen

Összesen

153 566

153 566

164 108

164 108

193 735

193 735

174 306

174 306

Költségvetési kiadások: kötelezettségvállalások a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Költségvetési kiadások: kötelezettségvállalások a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 83 931 | 83 918 | 90 870 | 89 563 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 25 285 | 25 273 | 30 287 | 29 315 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 58 646 | 58 646 | 60 582 | 60 248 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 907 | 59 956 | 62 730 | 60 823 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 410 | 43 459 | 44 855 | 44 315 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 729 | 7 152 | 8 152 | 7 702 |
| 4. | Globális Európa | 10 262 | 11 350 | 12 240 | 11 950 |
| 5. | Igazgatás | 10 272 | 10 271 | 11 108 | 10 548 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 226 | 4 225 | 4 667 | 4 319 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 588 | 1 236 | 1 306 | 1 108 |
| O | Innovációs Alap | — | — | 1 337 | 5 |
| Összesen | 168 688 | 173 884 | 187 742 | 181 699 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

83 931

83 918

90 870

89 563

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

25 285

25 285

25 273

25 273

30 287

30 287

29 315

29 315

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

58 646

58 646

58 646

58 646

60 582

60 582

60 248

60 248

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 907

59 956

62 730

60 823

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 410

43 410

43 459

43 459

44 855

44 855

44 315

44 315

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 729

7 152

8 152

7 702

4.

Globális Európa

10 262

11 350

12 240

11 950

5.

Igazgatás

10 272

10 271

11 108

10 548

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 226

4 226

4 225

4 225

4 667

4 667

4 319

4 319

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

588

1 236

1 306

1 108

O

Innovációs Alap

—

—

1 337

5

Összesen

Összesen

168 688

168 688

173 884

173 884

187 742

187 742

181 699

181 699

Költségvetési kiadások: kifizetések a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Költségvetési kiadások: kifizetések a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 72 354 | 77 278 | 88 334 | 83 541 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 22 308 | 21 753 | 28 726 | 24 057 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 50 046 | 55 525 | 59 607 | 59 484 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 57 904 | 58 772 | 61 448 | 60 595 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 380 | 43 419 | 45 018 | 44 456 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 685 | 6 293 | 7 331 | 6 333 |
| 4. | Globális Európa | 8 929 | 10 386 | 11 928 | 11 412 |
| 5. | Igazgatás | 10 275 | 10 273 | 11 941 | 10 319 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 226 | 4 225 | 5 168 | 4 134 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 419 | 1 106 | 1 128 | 1 108 |
| O | Innovációs Alap | — | — | 1 337 | 1 |
| Összesen | 153 566 | 164 108 | 183 446 | 173 310 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

1.

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

Intelligens és inkluzív növekedés

72 354

72 354

77 278

77 278

88 334

88 334

83 541

83 541

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

22 308

22 308

21 753

21 753

28 726

28 726

24 057

24 057

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

50 046

50 046

55 525

55 525

59 607

59 607

59 484

59 484

2.

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

57 904

57 904

58 772

58 772

61 448

61 448

60 595

60 595

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 380

43 380

43 419

43 419

45 018

45 018

44 456

44 456

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 685

6 293

7 331

6 333

4.

Globális Európa

8 929

10 386

11 928

11 412

5.

5.

Igazgatás

Igazgatás

10 275

10 275

10 273

10 273

11 941

11 941

10 319

10 319

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 226

4 226

4 225

4 225

5 168

5 168

4 134

4 134

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

419

1 106

1 128

1 108

O

Innovációs Alap

—

—

1 337

1

Összesen

Összesen

153 566

153 566

164 108

164 108

183 446

183 446

173 310

173 310

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

1.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET

A költségvetési beszámoló elkészítése a költségvetési rendelettel összhangban történik. Az általános költségvetés az az eszköz, amely minden évben előírja és engedélyezi az Unió bevételeit és kiadásait, az MFF-ben meghatározott felső határokon és egyéb rendelkezéseken belül, az említett keret szerint elfogadott többéves programokat érintő jogalkotási aktusokkal összhangban.

1.1.   A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

| millió EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés |

millió EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások |
| --- | --- |

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Biztonság és uniós polgárság |
| --- | --- |

3.

Biztonság és uniós polgárság

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globális Európa |
| --- | --- |

4.

Globális Európa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatív tartalék |
| --- | --- |

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Speciális eszközök |
| --- | --- |

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

—

—

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Kifizetési előirányzatok összesen

Kifizetési előirányzatok összesen

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

A fenti táblázat az MFF felső határait tartalmazza folyó árakon. 2020 volt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret utolsó pénzügyi éve. A kötelezettségvállalási előirányzatok 2020-ra vonatkozó átfogó felső határa 168 797 millió EUR (vagyis az uniós GNI 0,99 %-a), míg a kifizetési előirányzatok megfelelő felső határa 172 420 millió EUR (vagyis az uniós GNI 1,01 %-a) volt.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében rugalmassági rendelkezésekről született megállapodás. Ezek egyike a kifizetési felső határok alatti fel nem használt mozgásterek következő évekre való átcsoportosításának lehetősége (a rendelet által rögzített felső határig), mégpedig a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékon keresztül a többéves pénzügyi keretnek a következő évre vonatkozó technikai kiigazítása keretében. Ezért a 2016-ból (13 991 millió EUR folyó árakon), 2017-ből (16 414 millió EUR folyó árakon) és 2018-ból (a maximálás miatt 210 millió EUR a kiszámított 11 386 millió EUR-ból) származó, el nem költött összeget átcsoportosították a 2018–2020-as időszakra, és a 2016–2020-as felső határokat ennek megfelelően kiigazították. 2019. május 15-én a Bizottság „A pénzügyi keret technikai kiigazítása 2020-ra vonatkozóan a GNI (ESA 2010) változásaival összhangban” címmel közleményt fogadott el (COM(2019) 310).

A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek magyarázata az alábbiakban látható. A fejezetek szerkezete és tartalma jelentősen megváltozik a következő többéves pénzügyi keretben.

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a környezetvédelmi intézkedéseket – különösen a LIFE+ programot – foglalja magában.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

A 3. fejezet olyan területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre meghatározott kérdésekkel bővült ki – idetartozik a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültügyi politika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd.

4. fejezet – Globális Európa

4. fejezet – Globális Európa

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső tevékenység, többek között a fejlesztési együttműködés, a humanitárius segítségnyújtás, az előcsatlakozás és a szomszédságpolitikai eszközök. Az EFA az uniós költségvetésen kívül marad, és a többéves pénzügyi keret részét sem képezi.

5. fejezet – Igazgatás

5. fejezet – Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottságon kívüli intézmények kiadásainak teljes egészét e költségek teszik ki.

6. fejezet – Ellentételezések

6. fejezet – Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet ellentételezést irányoz elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában áll rendelkezésre.

9. fejezet – Speciális eszközök

9. fejezet – Speciális eszközök

A rugalmassági mechanizmusok lehetővé teszik az EU számára, hogy előre nem látható eseményekre – például válságokra és szükséghelyzetekre – való reagálás érdekében igénybe vegye a szükséges forrásokat. Ezek alkalmazási körét, pénzügyi allokációit és működési módozatait a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás írja elő. Azt biztosítják, hogy a költségvetési források követni tudják a prioritások alakulását, hogy minden eurót ott használjanak fel, ahol arra a legnagyobb szükség van. A legtöbb rugalmassági mechanizmus ezért a többéves pénzügyi kereten kívül marad, és a finanszírozás a kiadási felső határokat meghaladóan igénybe vehető.

A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 2018-as árakon 1 074 milliárd EUR-t tesz ki (EU-27), beleértve az Európai Fejlesztési Alap (EFA) integrációját is. A 750 milliárd EUR összegű NextGenerationEU (NGEU) helyreállítási eszközzel együtt lehetővé teszi az EU számára, hogy az elkövetkező években minden eddiginél nagyobb mértékű, 1,8 billió EUR összegű finanszírozás támogassa a Covid19-világjárvány utáni helyreállítást, valamint az EU különböző szakpolitikai területekre vonatkozó hosszú távú prioritásait.

1.2.   A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A többéves pénzügyi keret fejezetei tovább részletezhetők a főbb kiadási programoknak megfelelően (például Horizont 2020, Erasmus+ stb.). A költségvetés végrehajtására vonatkozóan alapul szolgáló jogalapokat e programszinten fogadják el. A végrehajtással és az eredményekkel kapcsolatos jelentéstétel általánosan a programokra épül. A programok szerinti táblázatok a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben találhatók (lásd az alábbi 4.7–4.12. táblázatot).

4.7–4.12.

1.3.   ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

A költségvetés elfogadására vonatkozó eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikke határozza meg. A határidőket és a költségvetés elfogadásának lépéseit az alábbi ábra szemlélteti.

Image 12

A Bizottság költségvetése igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat tartalmaz. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében használják, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

| — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik, |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik,

kötelezettségvállalási előirányzatok:

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

kifizetési előirányzatok:

A beszámolóban a finanszírozás típusait két fő csoportba sorolják:

| — | végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és |
| --- | --- |

—

végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és

| — | további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:






  — | az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a folyó évre), és |
| --- | --- | --- |

—

további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:

—

az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a folyó évre), és

| — | visszatérítésekből, harmadik felek/országok által az uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból és harmadik felek számára végzett munkából származó címzett bevételek; ezek közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési tételekhez rendelve a finanszírozás harmadik pillérét alkotják. |
| --- | --- |

—

visszatérítésekből, harmadik felek/országok által az uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból és harmadik felek számára végzett munkából származó címzett bevételek; ezek közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési tételekhez rendelve a finanszírozás harmadik pillérét alkotják.

Valamennyi finanszírozási típus együttesen képezi a rendelkezésre álló előirányzatokat.

1.4.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

1.4.1.   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

A bevételek túlnyomó többsége a saját forrásokból származik, amelyek az alábbi kategóriákból állnak:

| (1) | Tradicionális saját források (TOR): a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki. A (2) és (3) pont esetében ez az arány a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionális saját források (TOR): a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki. A (2) és (3) pont esetében ez az arány a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozik.

| (2) | Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: a saját forrásokból származó összbevétel +/–13 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(2)

Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: a saját forrásokból származó összbevétel +/–13 %-át teszik ki.

| (3) | Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: a saját forrásokból származó összbevétel +/–73 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(3)

Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: a saját forrásokból származó összbevétel +/–73 %-át teszik ki.

A saját források felosztása az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (2014. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelelően történik. Ez a határozat 2016. október 1-jén lépett hatályba, és 2014. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal volt alkalmazandó.

Az éves kifizetési előirányzatok fedezetéül az Unió számára allokált saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok összesített GNI-jének 1,20 %-át.

Az új többéves pénzügyi keret kezdetével 2021. június 1-jén hatályba lépett az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat (37) (a saját forrásokról szóló 2020. évi határozat), miután azt valamennyi tagállam megerősítette, és 2021. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal felváltja a jelenlegi sajátforrás-határozatot.

37

1.4.2.   
  Tradicionális saját források (TOR)

Tradicionális saját források (TOR)

A tradicionális saját források a gazdasági szereplőkre kivetett és az EU nevében a tagállamok által beszedett (harmadik országokból származó behozatalra kivetett) vámokból állnak. A tagállamok azonban ennek 20 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni:

| — | A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Ugyancsak a fenti cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Ugyancsak a fenti cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a jogosultság megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni a külön számlán) a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy nemzeti központi bankjánál vezetett számláján.

1.4.3.   
  Hozzáadottérték-adó (héa)

Hozzáadottérték-adó (héa)

A hozzáadottérték-adót (héa) e célból az uniós szabályozásnak megfelelően harmonizált tagállami héaalapokra kell felszámítani. A héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. Az alkalmazott egységes héamérték 0,30 %, kivéve Németországot, Hollandiát és Svédországot, amelyek 0,15 %-os kedvezményes adómértéket élveznek.

1.4.4.   
  Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre.

A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául a költségvetési tervezet készítése során összeállított, a megfelelő alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezeket az előrejelzéseket később az adott év során költségvetés-módosítások révén módosítják és aktualizálják. A tagállamok által a tényleges adóalapok figyelembevételével fizetendő összegek és a (módosított) előrejelzések alapján ténylegesen befizetett összegek közötti különbségeket – akár pozitívak, akár negatívak – a Bizottság az adott pénzügyi évet követő második év júniusának első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

1.4.5.   
  Brit korrekció

Brit korrekció

A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, ezáltal csökkentve az Egyesült Királyság sajátforrás-befizetéseit és növelve a többi tagállam befizetéseit. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozta a brit korrekciót. Az Egyesült Királyság korrekciója és a kapcsolódó finanszírozási rendszerek 2020 végén, az EU-ból való kilépésével hatályukat vesztették.

1.4.6.   
  Bruttó csökkentés

Bruttó csökkentés

Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseiben az szerepel, hogy Dánia, Hollandia és Svédország kizárólag a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a GNI-n alapuló éves hozzájárulása bruttó csökkentésében részesül, míg Ausztria kizárólag a 2014–2016-os időszakra vonatkozóan részesült bruttó csökkentésben. Az éves csökkentések az alábbiak szerint alakulnak: Dánia 130 millió EUR, Hollandia 695 millió EUR és Svédország 185 millió EUR. A 2021–2027 közötti időszakban az éves GNI-alapú hozzájárulások bruttó értéke Ausztria, Dánia, Németország, Hollandia és Svédország javára csökken.

1.5.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

Az EU költségvetési eredményét a következő évben az abban az évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a pénzügyi év december 31-ig teljesített. Az EMGA esetében azon kifizetéseket veszik figyelembe, amelyeket a tagállamok az N–1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott kontrollokat követően szabályszerűségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az EU eredményéből és az Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó EFTA-országok hozzájárulásából. Az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és |
| --- | --- |

—

az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és

| — | az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege, |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege,

| — | a címzett bevételek alakulása, és |
| --- | --- |

—

a címzett bevételek alakulása, és

| — | az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek. |
| --- | --- |

—

az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a pénzügyi év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható az N. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről áthozott összegek és az N–1. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatokat nem veszik figyelembe a költségvetési eredmény kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában.

1.6.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

| millió EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 57 416 | 4 796 |
| Bevételek | | |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok | (1 295 ) | (6 193 ) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok | 3 886 | 8 656 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | (48 762 ) | 3 341 |
| | (46 171 ) | 5 804 |
| Kiadások | | |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 8 258 | 8 394 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (457) | (3 832 ) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (17 547 ) | (10 981 ) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (2 268 ) | (3 532 ) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése | 3 248 | 1 924 |
| Céltartalékok változása | 3 873 | 3 801 |
| Egyéb | (4 441 ) | (3 076 ) |
| | (9 334 ) | (7 304 ) |
| Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye | (142) | (79) |
| AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 1 768 | 3 217 |

millió EUR

2020

2019

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

57 416

57 416

4 796

4 796

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

(1 295 )

(1 295 )

(6 193 )

(6 193 )

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

3 886

3 886

8 656

8 656

Elhatárolt bevételek (nettó)

Elhatárolt bevételek (nettó)

(48 762 )

(48 762 )

3 341

3 341

(46 171 )

(46 171 )

5 804

5 804

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

Elhatárolt kiadások (nettó)

8 258

8 258

8 394

8 394

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(457)

(457)

(3 832 )

(3 832 )

Előfinanszírozás nettó hatása

Előfinanszírozás nettó hatása

(17 547 )

(17 547 )

(10 981 )

(10 981 )

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(2 268 )

(2 268 )

(3 532 )

(3 532 )

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

3 248

3 248

1 924

1 924

Céltartalékok változása

Céltartalékok változása

3 873

3 873

3 801

3 801

Egyéb

Egyéb

(4 441 )

(4 441 )

(3 076 )

(3 076 )

(9 334 )

(9 334 )

(7 304 )

(7 304 )

Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

(142)

(142)

(79)

(79)

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

1 768

1 768

3 217

3 217

A költségvetési rendelettel összhangban az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki (uniós számviteli szabályok), míg a költségvetési eredmény a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazokat az alapul szolgáló ügyleteket fedi le – ez alól kivételt képeznek az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK egyéb (nem költségvetési) bevételi és kiadási forrásai, amelyek csak a gazdasági eredmény részét képezik (lásd a 6. megjegyzést) –, az év gazdasági eredményének és az év költségvetési eredményének egyeztetése hasznos konzisztencia-ellenőrzésként szolgál.

6.

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított jogosultságokból befolyt bevételek és a korábbi években megállapított jogosultságokból befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

Az elhatárolt bevételek főként az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésével kapcsolatos elhatárolt bevételekből, az Innovációs Alapból, pénzügyi korrekciókból, saját forrásokból, valamint kamatokból és osztalékokból állnak. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Az elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek a Bizottságnak. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt kiadások visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadásokat – kell figyelembe venni. A korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik, és ezért összeegyeztetési célból hozzá kell őket adni a gazdasági eredményhez.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: 1. a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben elfogadott elszámolható költségeken keresztül elszámolt előfinanszírozás. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (a 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az előző évi áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

A céltartalékok változása a pénzügyi kimutatásban szereplő év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési beszámolóra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszközök amortizációja/értékcsökkenése, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandók.

Összeegyeztetett tétel – Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

Összeegyeztetett tétel – Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

Az év költségvetési eredménye nem konszolidált adat, és nem tartalmazza a konszolidáció körébe tartozó ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK egyéb (nem költségvetési) bevételi és kiadási forrásait (lásd a 6. megjegyzést). Az éves gazdasági eredmény – amely az említett összegeket is magában foglaló konszolidált számadat – és az éves költségvetési eredmény összeegyeztetése érdekében az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK teljes éves konszolidált gazdasági eredménye összeegyeztetett tételként kerül bemutatásra.

6.

2.   A 2020. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

2.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az Európai Parlament elnöke által 2019. november 27-én aláírt, eredeti elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 153 566 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó összeg pedig 151 638 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvének megfelelően a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

2020 során kilenc költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2020-ra vonatkozó végleges elfogadott bevétel 164 108 millió EUR-t tett ki, a saját forrásokból finanszírozott teljes összeg pedig 159 832 millió EUR volt. A tagállami hozzájárulások 2020. évi növekedésének fő oka a kifizetési előirányzatok növelése volt (10 542 millió EUR).

Ami a saját forrásokat illeti, a tradicionális saját források beszedett összege megközelítette az előre jelzett összegeket.

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euróárfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

A héa- és GNI-egyenlegeket illetően a szabályokat a rendelkezésre bocsátásról szóló rendelet (609/2014/EU, Euratom rendelet) 10b. cikke rögzíti. Az új eljárás nem von maga után költségvetés-módosítást, a Bizottság ezért közvetlenül a tagállamokat kéri a nettó összegek befizetésére. Az új nettósítási rendszer miatt az uniós költségvetésre gyakorolt hatás a nullához közeli.

A „Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében” megnevezés elsősorban a pénzügyi korrekciókból (esb-alapok, EMGA és EMVA), a harmadik országoknak a kutatási programokban való részvételéből, a mezőgazdasági alapokkal kapcsolatos záróelszámolásokból, valamint egyéb, az uniós programok/tevékenységek keretében tett hozzájárulásokból és visszatérítésekből származó bevételeket tartalmazza. A teljes összeg jelentős részét a címzett bevételek teszik ki, amelyek jellemzően lehetővé teszik további előirányzatoknak a kiadási oldalra való bevezetését.

A pénzbírságokból származó bevétel elsősorban a versenypolitika területén kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódik.

2.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

Az uniós költségvetés fontos szerepet játszik az Unió szakpolitikáinak és prioritásainak megvalósításában. Az uniós költségvetés az összes uniós közkiadás kb. 2 %-ának megfelelő, korlátozott összege ellenére kiegészíti a nemzeti költségvetéseket és kiemelten a beruházásokra és az addicionalitásra összpontosít. Kulcsfontosságú szerepet tölt be a valamennyi uniós tagállam által elfogadott, európai szintű szakpolitikai és szabályozási eszközök széles palettáján, amelyek a különböző programokat és a kiadások felső határait tartalmazó többéves pénzügyi keretben öltenek testet.

A 2019. november 27-én elfogadott 2020. évi uniós költségvetés megerősíti, hogy az EU azokra a területekre irányítja a forrásokat, ahol azokra szükség van. 2020-ban az uniós költségvetés legnagyobb része a fenntartható növekedés fellendítésére és a régiók közötti gazdasági különbségek csökkentésére, a munkahelyteremtés ösztönzésére, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, a Covid19-világjárvány uniós társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére, valamint a harmadik országoknak nyújtott segítségre irányult.

2020 volt a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret utolsó éve, és a Bizottság minden fennmaradó lehetőséget felhasznált arra, hogy további forrásokat mozgósítson a Covid19-cel kapcsolatos intézkedések megerősítésére a költségvetés egészében, és további likviditással támogassa a tagállamokat. A végrehajtás gondos nyomon követés és irányítás mellett zajlott, ami az összes előirányzat gyakorlatilag teljes mértékű végrehajtását eredményezte.

A végleges elfogadott költségvetésben megállapított kötelezettségvállalási előirányzatok 173,9 milliárd EUR-t (a 2019. évi költségvetéshez képest 4,6 %-os növekedés), a kifizetések esetében pedig 164,1 milliárd EUR-t (10,5 %-os növekedés) tettek ki, ami az EU bruttó nemzeti jövedelme (GNI) 1,00 %-ának, illetve 0,90 %-ának felel meg.

A végrehajtás szintje 2020-ban valamennyi fejezetnél magas volt. A 2020. évi végrehajtás valamennyi típusú előirányzat tekintetében (költségvetés, előző évről áthozott összegek és címzett bevételek) 97 % volt a kötelezettségvállalások és 94 % a kifizetések esetében. A címzett bevételeket nem tartalmazó végrehajtási arány 2020-ban teljes mértékű végrehajtást mutatott (99,5 % a kötelezettségvállalási előirányzatok és 98,5 % a kifizetési előirányzatok tekintetében).

A fennálló kötelezettségvállalások – még ki nem fizetett összegek, amelyekre kötelezettséget vállaltak („Reste à liquider”, RAL) – 2020 végén 303,2 milliárd EUR-t tettek ki. A 2019-es szinthez képest növekedés volt várható, tekintettel a végleges elfogadott költségvetésben szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok közötti különbségre (9,8 milliárd EUR), és figyelembe véve azt a tényt, hogy a fennálló kötelezettségvállalások növekedése normális fejlődést jelent, mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok a többéves pénzügyi keretben előirányzottaknak megfelelően minden évben emelkednek. A fennálló kötelezettségvállalások 2019-hez képest összesen 5,5 milliárd EUR-val emelkedtek.

3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

3.1.   ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kinnlévő |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosult- ságokból | Áthozott jogosult- ságokból | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1. | Saját források | 151 638 | 159 832 | 160 092 | 2 291 | 162 382 | 160 086 | 55 | 160 141 | 100 % | 2 241 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 2 102 | 3 167 | 7 | 3 173 | 3 167 | 0 | 3 167 | 151 % | 7 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 651 | 1 651 | 1 619 | 10 | 1 629 | 1 606 | 9 | 1 615 | 98 % | 14 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 15 | 15 | 600 | 44 | 645 | 569 | 23 | 592 | 3 933  % | 53 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 130 | 130 | 7 321 | 1 545 | 8 866 | 6 881 | 1 275 | 8 156 | 6 273  % | 711 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 115 | 361 | 1 078 | 15 949 | 17 027 | 159 | 470 | 629 | 174 % | 16 398 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 2 | 2 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Egyéb bevételek | 15 | 15 | 6 | 7 | 12 | 5 | 1 | 6 | 39 % | 7 |
| Összesen | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

millió EUR

Megnevezés

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kinnlévő

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosult- ságokból

Áthozott jogosult- ságokból

Összesen

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1.

Saját források

151 638

159 832

160 092

2 291

162 382

160 086

55

160 141

100 %

2 241

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

2 102

3 167

7

3 173

3 167

0

3 167

151 %

7

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 651

1 651

1 619

10

1 629

1 606

9

1 615

98 %

14

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

15

15

600

44

645

569

23

592

3 933  %

53

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

130

130

7 321

1 545

8 866

6 881

1 275

8 156

6 273  %

711

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

115

361

1 078

15 949

17 027

159

470

629

174 %

16 398

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

2

2

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Egyéb bevételek

15

15

6

7

12

5

1

6

39 %

7

Összesen

Összesen

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

4.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA

4.1.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 25 285 | (12) | 25 273 | 3 | 5 012 | 30 287 | 22 308 | (555) | 21 753 | 139 | 6 835 | 28 726 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 58 646 | — | 58 646 | 518 | 1 419 | 60 582 | 50 046 | 5 479 | 55 525 | 13 | 4 069 | 59 607 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4. | Globális Európa | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5. | Igazgatás | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 226 | (1) | 4 225 | | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Innovációs Alap | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Összesen | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

83 931

(12)

83 918

520

6 431

90 870

72 354

4 925

77 278

151

10 904

88 334

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

25 285

25 285

(12)

(12)

25 273

25 273

3

3

5 012

5 012

30 287

30 287

22 308

22 308

(555)

(555)

21 753

21 753

139

139

6 835

6 835

28 726

28 726

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

58 646

58 646

—

—

58 646

58 646

518

518

1 419

1 419

60 582

60 582

50 046

50 046

5 479

5 479

55 525

55 525

13

13

4 069

4 069

59 607

59 607

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 907

49

59 956

467

2 308

62 730

57 904

867

58 772

677

1 999

61 448

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 410

43 410

49

49

43 459

43 459

467

467

929

929

44 855

44 855

43 380

43 380

39

39

43 419

43 419

670

670

929

929

45 018

45 018

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 729

3 423

7 152

—

1 000

8 152

3 685

2 607

6 293

9

1 030

7 331

4.

Globális Európa

10 262

1 089

11 350

47

843

12 240

8 929

1 457

10 386

38

1 503

11 928

5.

Igazgatás

10 272

(1)

10 271

—

837

11 108

10 275

(2)

10 273

828

839

11 941

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

442

442

4 667

4 667

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

499

499

443

443

5 168

5 168

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

588

649

1 236

49

21

1 306

419

688

1 106

1

21

1 128

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Összesen

Összesen

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.2.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2021-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 30 287 | 25 254 | 3 | 4 058 | 29 315 | 97 % | 954 | 14 | 967 | 5 | — | 0 | 5 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 60 582 | 58 636 | 518 | 1 095 | 60 248 | 99 % | 265 | 8 | 274 | 1 | — | 59 | 60 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4. | Globális Európa | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5. | Igazgatás | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 667 | 4 024 | | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Innovációs Alap | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Összesen | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2021-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

90 870

83 890

520

5 152

89 563

99 %

1 219

22

1 241

6

—

59

65

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

30 287

30 287

25 254

25 254

3

3

4 058

4 058

29 315

29 315

97 %

97 %

954

954

14

14

967

967

5

5

—

0

0

5

5

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

60 582

60 582

58 636

58 636

518

518

1 095

1 095

60 248

60 248

99 %

99 %

265

265

8

8

274

274

1

1

—

59

59

60

60

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

62 730

59 475

463

886

60 823

97 %

445

475

920

6

4

976

986

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

44 855

44 855

42 979

42 979

463

463

873

873

44 315

44 315

99 %

99 %

56

56

475

475

531

531

5

5

4

4

0

0

9

9

3.

Biztonság és uniós polgárság

8 152

7 152

—

550

7 702

94 %

450

—

450

1

—

0

1

4.

Globális Európa

12 240

11 349

47

555

11 950

98 %

288

—

288

1

—

0

2

5.

Igazgatás

11 108

10 009

—

540

10 548

95 %

291

85

376

178

—

6

184

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 667

4 667

4 024

4 024

294

294

4 319

4 319

93 %

93 %

142

142

85

85

226

226

116

116

0

0

6

6

122

122

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

1 306

1 059

49

—

1 108

85 %

13

—

13

177

—

8

185

O

Innovációs Alap

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Összesen

Összesen

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.3.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2021-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 28 726 | 21 587 | 118 | 2 352 | 24 057 | 84 % | 134 | 12 | 4 474 | 4 620 | 19 | 21 | 9 | 49 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 59 607 | 55 509 | 11 | 3 964 | 59 484 | 100 % | 15 | — | 105 | 120 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4. | Globális Európa | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5. | Igazgatás | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Innovációs Alap | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Összesen | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2021-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

88 334

77 097

129

6 316

83 541

95 %

149

12

4 579

4 740

21

23

9

53

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

28 726

28 726

21 587

21 587

118

118

2 352

2 352

24 057

24 057

84 %

84 %

134

134

12

12

4 474

4 474

4 620

4 620

19

19

21

21

9

9

49

49

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

59 607

59 607

55 509

55 509

11

11

3 964

3 964

59 484

59 484

100 %

100 %

15

15

—

105

105

120

120

1

1

2

2

0

0

4

4

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

61 448

58 263

670

1 662

60 595

99 %

24

475

338

837

9

6

0

16

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

45 018

45 018

42 919

42 919

664

664

873

873

44 456

44 456

99 %

99 %

18

18

475

475

56

56

548

548

8

8

6

6

0

0

14

14

3.

Biztonság és uniós polgárság

7 331

5 896

7

430

6 333

86 %

11

381

600

991

5

2

0

7

4.

Globális Európa

11 928

10 328

35

1 049

11 412

96 %

37

17

454

508

4

4

1

8

5.

Igazgatás

11 941

9 111

748

460

10 319

86 %

895

85

375

1 355

182

80

5

266

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

5 168

5 168

3 435

3 435

440

440

258

258

4 134

4 134

80 %

80 %

585

585

85

85

182

182

852

852

120

120

59

59

3

3

182

182

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

1 128

1 106

0

2

1 108

98 %

0

—

13

13

0

0

6

6

O

Innovációs Alap

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Összesen

Összesen

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.4.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 40 300 | (954) | (14 384 ) | 24 962 | 29 315 | (9 673 ) | (5) | 19 636 | 44 598 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 180 327 | (921) | (57 289 ) | 122 117 | 60 248 | (2 195 ) | (0) | 58 053 | 180 170 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4. | Globális Európa | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5. | Igazgatás | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Innovációs Alap | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Összesen | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

220 627

(1 875 )

(71 673 )

147 079

89 563

(11 868 )

(6)

77 689

224 769

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

40 300

40 300

(954)

(954)

(14 384 )

(14 384 )

24 962

24 962

29 315

29 315

(9 673 )

(9 673 )

(5)

(5)

19 636

19 636

44 598

44 598

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

180 327

180 327

(921)

(921)

(57 289 )

(57 289 )

122 117

122 117

60 248

60 248

(2 195 )

(2 195 )

(0)

(0)

58 053

58 053

180 170

180 170

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

40 876

(122)

(15 695 )

25 058

60 823

(44 900 )

—

15 923

40 982

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

432

432

(5)

(5)

(262)

(262)

165

165

44 315

44 315

(44 193 )

(44 193 )

—

122

122

286

286

3.

Biztonság és uniós polgárság

6 183

(119)

(2 225 )

3 839

7 702

(4 108 )

—

3 594

7 433

4.

Globális Európa

29 154

(672)

(7 862 )

20 620

11 950

(3 550 )

(1)

8 400

29 020

5.

Igazgatás

854

(92)

(757)

5

10 548

(9 563 )

(0)

985

990

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

511

511

(70)

(70)

(440)

(440)

2

2

4 319

4 319

(3 694 )

(3 694 )

0

0

625

625

627

627

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

1

(0)

(0)

—

1 108

(1 108 )

—

0

0

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Összesen

Összesen

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.5.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 683 | 570 | 903 | 1 748 | 3 530 | 6 544 | 10 749 | 19 871 | 44 598 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 2 664 | 308 | 838 | 2 330 | 18 125 | 39 659 | 58 193 | 58 053 | 180 170 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4. | Globális Európa | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5. | Igazgatás | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| 9. | Speciális eszközök | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| O | Innovációs Alap | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Összesen | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

3 347

878

1 741

4 079

21 655

46 203

68 942

77 924

224 769

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

683

683

570

570

903

903

1 748

1 748

3 530

3 530

6 544

6 544

10 749

10 749

19 871

19 871

44 598

44 598

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

2 664

2 664

308

308

838

838

2 330

2 330

18 125

18 125

39 659

39 659

58 193

58 193

58 053

58 053

180 170

180 170

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

120

271

1 286

1 209

2 388

7 633

12 142

15 934

40 982

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

—

—

—

—

1

1

9

9

44

44

110

110

122

122

286

286

3.

Biztonság és uniós polgárság

24

9

34

231

637

1 251

1 652

3 594

7 433

4.

Globális Európa

1 339

607

1 140

2 122

3 351

4 733

7 304

8 423

29 020

5.

Igazgatás

—

—

—

—

0

0

3

987

990

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

627

627

627

627

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

0

0

0

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Összesen

Összesen

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Az új Bizottság felállítása a szolgálatok belső átszervezését vonta maga után. A kapcsolódó ügyletek átcsoportosítása a kintlévőségek évek közötti átcsoportosítását eredményezte. A fennálló kötelezettségvállalások teljes összege változatlan marad.

4.6.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK AZ ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSA SZERINT

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK AZ ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSA SZERINT

| millió EUR |
| --- |
| Fejezet | Költségvetési előirányzatokból | Címzett bevételi előirányzatokból | Összes fennálló kötelezettségvállalás 2020 végén |
| 2019-ről áthozott kötelezettségvállalások | Kiigazítások | Megtett kötelezettségvállalások | Megtett kifizetések | Rendezendő összeg | 2019-ről áthozott kötelezettségvállalások | Kiigazítások | Megtett kötelezettségvállalások | Megtett kifizetések | Rendezendő összeg |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 37 087 | (736) | 25 257 | 21 846 | 39 762 | 3 213 | (223) | 4 058 | 2 212 | 4 837 | 44 598 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 158 051 | (912) | 59 154 | 59 190 | 157 103 | 22 277 | (10) | 1 095 | 294 | 23 067 | 180 170 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4. | Globális Európa | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5. | Igazgatás | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| 9. | Speciális eszközök | 1 | (0) | 1 108 | 1 108 | 0 | | | | | | 0 |
| O | Innovációs Alap | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Összesen | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

millió EUR

Fejezet

Költségvetési előirányzatokból

Címzett bevételi előirányzatokból

Összes fennálló kötelezettségvállalás 2020 végén

2019-ről áthozott kötelezettségvállalások

Kiigazítások

Megtett kötelezettségvállalások

Megtett kifizetések

Rendezendő összeg

2019-ről áthozott kötelezettségvállalások

Kiigazítások

Megtett kötelezettségvállalások

Megtett kifizetések

Rendezendő összeg

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

195 138

(1 648 )

84 411

81 035

196 865

25 490

(232)

5 152

2 506

27 904

224 769

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

37 087

37 087

(736)

(736)

25 257

25 257

21 846

21 846

39 762

39 762

3 213

3 213

(223)

(223)

4 058

4 058

2 212

2 212

4 837

4 837

44 598

44 598

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

158 051

158 051

(912)

(912)

59 154

59 154

59 190

59 190

157 103

157 103

22 277

22 277

(10)

(10)

1 095

1 095

294

294

23 067

23 067

180 170

180 170

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

40 451

(122)

59 937

59 707

40 559

425

(0)

886

888

423

40 982

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

431

431

(5)

(5)

43 441

43 441

43 582

43 582

286

286

1

1

—

873

873

874

874

—

286

286

3.

Biztonság és uniós polgárság

6 004

(118)

7 152

5 919

7 119

179

(2)

550

414

314

7 433

4.

Globális Európa

27 633

(627)

11 395

10 468

27 933

1 521

(46)

555

943

1 087

29 020

5.

Igazgatás

761

(41)

10 009

9 818

910

93

(51)

540

502

80

990

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

464

464

(22)

(22)

4 024

4 024

3 875

3 875

591

591

47

47

(47)

(47)

294

294

258

258

36

36

627

627

9.

Speciális eszközök

1

(0)

1 108

1 108

0

0

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Összesen

Összesen

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

4.7.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 173 | — | 173 | — | 157 | 329 | 1 105 | (2) | 1 103 | — | 184 | 1 287 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 207 | — | 1 207 | — | 121 | 1 328 | 954 | 19 | 973 | 2 | 272 | 1 247 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 365 | 2 | 367 | — | 46 | 412 | 639 | (0) | 638 | 0 | 46 | 684 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 647 | 0 | 647 | — | 16 | 663 | 552 | 1 | 553 | 2 | 14 | 569 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 166 | — | 166 | — | 11 | 177 | 154 | (27) | 126 | 3 | 15 | 144 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 255 | — | 255 | — | 0 | 255 | 201 | (24) | 177 | 2 | 0 | 178 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 147 | — | 147 | — | — | 147 | 171 | (54) | 117 | — | — | 117 |
| | Horizont 2020 | 13 486 | (0) | 13 486 | — | 3 233 | 16 719 | 11 796 | (181) | 11 615 | 79 | 4 776 | 16 470 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 398 | 0 | 398 | 3 | 92 | 492 | 417 | (71) | 346 | 36 | 137 | 519 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 418 | (0) | 418 | — | 41 | 460 | 386 | 102 | 488 | 2 | 60 | 549 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 885 | — | 2 885 | — | 678 | 3 563 | 2 739 | 9 | 2 748 | 7 | 787 | 3 543 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 117 | — | 117 | — | 61 | 178 | 105 | (6) | 99 | 1 | 81 | 181 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 133 | (0) | 133 | — | 12 | 145 | 124 | 21 | 145 | 0 | 15 | 160 |
| | CEF – Energiaügy | 1 281 | — | 1 281 | — | 6 | 1 287 | 420 | (29) | 390 | 1 | 8 | 399 |
| | CEF – Közlekedés | 2 579 | 1 | 2 580 | — | 22 | 2 602 | 1 477 | (251) | 1 225 | 2 | 23 | 1 250 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 210 | — | 210 | — | 6 | 216 | 208 | 33 | 240 | 0 | 6 | 246 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | — | — | — | — | 2 | 2 | 60 | (29) | 31 | — | 2 | 33 |
| | Decentralizált ügynökségek | 400 | (14) | 386 | — | 24 | 410 | 401 | (24) | 377 | — | 24 | 401 |
| | Egyéb fellépések és programok | 196 | (1) | 196 | — | 477 | 673 | 185 | (9) | 175 | 1 | 380 | 557 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 85 | (1) | 85 | — | 1 | 85 | 95 | (29) | 65 | — | 1 | 66 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 136 | 0 | 136 | — | 8 | 144 | 122 | 1 | 122 | — | 4 | 127 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 28 762 | (4) | 28 758 | 389 | 687 | 29 834 | 25 414 | 2 948 | 28 362 | — | 1 629 | 29 990 |
| | Átmeneti régiók | 5 964 | 83 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 4 777 | 204 | 4 981 | — | 117 | 5 097 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 8 822 | 1 757 | 10 580 | 51 | 390 | 11 021 | 7 698 | 999 | 8 697 | — | 737 | 9 434 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 236 | — | 236 | 0 | — | 236 | 202 | 98 | 300 | — | 19 | 319 |
| | Kohéziós Alap | 10 065 | (1 827 ) | 8 237 | 2 | 177 | 8 416 | 8 300 | 589 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 |
| | Európai területi együttműködés | 2 012 | — | 2 012 | — | 10 | 2 023 | 1 285 | 231 | 1 516 | — | 155 | 1 671 |
| | Technikai segítségnyújtás | 274 | 5 | 279 | — | 5 | 284 | 231 | (14) | 217 | 13 | 5 | 235 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 579 | — | 579 | — | 1 | 580 | 411 | 108 | 520 | 0 | 3 | 522 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 145 | (14) | 131 | 25 | 96 | 252 | 603 | (64) | 539 | — | 126 | 665 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 781 | — | 1 781 | — | 4 | 1 784 | 1 113 | 388 | 1 502 | — | 4 | 1 506 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | — | 6 | — | 0 | 6 | 12 | (8) | 4 | — | 0 | 4 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 14 709 | — | 14 709 | — | 1 163 | 15 871 | 13 141 | 799 | 13 940 | 2 | 910 | 14 852 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 960 | (0) | 960 | — | 205 | 1 165 | 770 | (8) | 762 | 1 | 151 | 913 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 143 | 2 | 144 | — | — | 144 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 590 | — | 590 | — | 3 | 593 | 383 | 46 | 429 | 4 | 2 | 435 |
| | Decentralizált ügynökségek | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 20 | (11) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 949 | 441 | 1 389 | — | 16 | 1 406 | 953 | 171 | 1 123 | 1 | 17 | 1 142 |
| | Fogyasztóvédelem | 30 | — | 30 | — | 1 | 31 | 28 | 2 | 30 | 1 | 1 | 31 |
| | Kreatív Európa | 252 | 0 | 252 | — | 13 | 265 | 215 | (16) | 200 | 2 | 15 | 216 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | — | 2 700 | 2 700 | — | 750 | 3 450 | — | 2 610 | 2 610 | 0 | 750 | 3 360 |
| | Belső Biztonsági Alap | 501 | 28 | 528 | — | 126 | 655 | 670 | (217) | 454 | 1 | 161 | 616 |
| | Informatikai rendszerek | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Jogérvényesülés | 47 | (0) | 47 | — | 1 | 47 | 43 | 11 | 54 | 0 | 1 | 55 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 70 | 0 | 70 | — | 2 | 72 | 71 | 7 | 77 | 0 | 2 | 80 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 141 | 370 | 511 | — | 15 | 526 | 62 | 132 | 194 | — | 9 | 203 |
| | Európa a polgárokért | 31 | 7 | 38 | — | 0 | 38 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 26 |
| | Élelmiszer és takarmány | 279 | (31) | 247 | — | 4 | 251 | 245 | (11) | 233 | 1 | 2 | 237 |
| | Egészségügy | 70 | 3 | 73 | — | 3 | 75 | 64 | (3) | 61 | 1 | 3 | 65 |
| | Decentralizált ügynökségek | 1 233 | (94) | 1 139 | — | 67 | 1 206 | 1 184 | (56) | 1 128 | — | 67 | 1 195 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 16 | (5) | 11 | — | 0 | 11 |
| | Egyedi intézkedések | 106 | (0) | 106 | — | 2 | 108 | 105 | (13) | 92 | 1 | 2 | 94 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 1 571 | 38 | 1 609 | — | 249 | 1 858 | 1 432 | 264 | 1 696 | 6 | 448 | 2 150 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 20 | (20) | 0 | — | — | 0 | 27 | (12) | 15 | — | — | 15 |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 19 | 66 | 85 | — | 4 | 89 | 16 | 22 | 37 | — | 3 | 40 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 21 | (17) | 4 | — | 1 | 4 | 19 | (14) | 5 | — | 1 | 5 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 25 | — | 25 | — | 80 | 105 | 25 | — | 25 | — | 174 | 199 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 671 | 174 | 2 845 | — | 64 | 2 909 | 1 966 | 639 | 2 605 | 6 | 70 | 2 681 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) | 3 272 | (67) | 3 206 | — | 88 | 3 294 | 2 797 | 168 | 2 965 | 13 | 134 | 3 112 |
| | Partnerségi Eszköz | 162 | 2 | 164 | — | 8 | 172 | 133 | (2) | 131 | 0 | 8 | 140 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 196 | (24) | 172 | — | 7 | 179 | 175 | (24) | 151 | 3 | 7 | 161 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 394 | 15 | 408 | — | 5 | 413 | 350 | 30 | 379 | 3 | 6 | 389 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 1 102 | 936 | 2 038 | 46 | 20 | 2 103 | 1 207 | 407 | 1 614 | 6 | 336 | 1 956 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 352 | (16) | 336 | — | 66 | 402 | 329 | 5 | 334 | 0 | 64 | 399 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 33 | (17) | 16 | 1 | 0 | 16 |
| | Decentralizált ügynökségek | 21 | — | 21 | — | 0 | 21 | 21 | (1) | 20 | — | 0 | 21 |
| | Egyéb fellépések és programok | 85 | (2) | 83 | — | 244 | 327 | 86 | 1 | 87 | 0 | 244 | 331 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | (4) | — | 1 | 0 | 1 | 3 | (0) | 3 | — | 0 | 3 |
| | Egyedi intézkedések | 81 | 7 | 88 | — | 1 | 88 | 78 | (10) | 68 | — | 1 | 69 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5. | Nyugdíjak | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 |
| | Európai Iskolák | 192 | (9) | 183 | — | 17 | 200 | 192 | (9) | 183 | 0 | 17 | 201 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | — | — | — | — | — | 3 | 0 | 3 | 0 | — | 4 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 3 731 | 28 | 3 759 | — | 378 | 4 137 | 3 731 | 26 | 3 757 | 328 | 379 | 4 464 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 226 | (1) | 4 225 | 0 | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 359 | (359) | — | — | — | — | 359 | (359) | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 179 | — | 179 | — | 21 | 200 | 10 | (10) | 0 | 1 | 21 | 22 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 50 | 1 007 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 50 | 1 056 | 1 106 | — | — | 1 106 |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Innovációs Alap | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Összesen | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

millió EUR

Program

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

173

—

173

—

157

329

1 105

(2)

1 103

—

184

1 287

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 207

—

1 207

—

121

1 328

954

19

973

2

272

1 247

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

365

2

367

—

46

412

639

(0)

638

0

46

684

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

647

0

647

—

16

663

552

1

553

2

14

569

Európai Szolidaritási Testület

166

—

166

—

11

177

154

(27)

126

3

15

144

Európai védelmi ipari fejlesztési program

255

—

255

—

0

255

201

(24)

177

2

0

178

Nukleáris biztonság és leszerelés

147

—

147

—

—

147

171

(54)

117

—

—

117

Horizont 2020

13 486

(0)

13 486

—

3 233

16 719

11 796

(181)

11 615

79

4 776

16 470

Az Euratom kutatási és képzési programja

398

0

398

3

92

492

417

(71)

346

36

137

519

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

418

(0)

418

—

41

460

386

102

488

2

60

549

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 885

—

2 885

—

678

3 563

2 739

9

2 748

7

787

3 543

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

117

—

117

—

61

178

105

(6)

99

1

81

181

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

133

(0)

133

—

12

145

124

21

145

0

15

160

CEF – Energiaügy

1 281

—

1 281

—

6

1 287

420

(29)

390

1

8

399

CEF – Közlekedés

2 579

1

2 580

—

22

2 602

1 477

(251)

1 225

2

23

1 250

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

210

—

210

—

6

216

208

33

240

0

6

246

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

—

—

—

—

2

2

60

(29)

31

—

2

33

Decentralizált ügynökségek

400

(14)

386

—

24

410

401

(24)

377

—

24

401

Egyéb fellépések és programok

196

(1)

196

—

477

673

185

(9)

175

1

380

557

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

85

(1)

85

—

1

85

95

(29)

65

—

1

66

A Bizottság egyedi hatáskörei

136

0

136

—

8

144

122

1

122

—

4

127

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

28 762

(4)

28 758

389

687

29 834

25 414

2 948

28 362

—

1 629

29 990

Átmeneti régiók

5 964

83

6 047

50

50

6 147

4 777

204

4 981

—

117

5 097

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

8 822

1 757

10 580

51

390

11 021

7 698

999

8 697

—

737

9 434

Legkülső és ritkán lakott régiók

236

—

236

0

—

236

202

98

300

—

19

319

Kohéziós Alap

10 065

(1 827 )

8 237

2

177

8 416

8 300

589

8 889

—

1 276

10 165

Európai területi együttműködés

2 012

—

2 012

—

10

2 023

1 285

231

1 516

—

155

1 671

Technikai segítségnyújtás

274

5

279

—

5

284

231

(14)

217

13

5

235

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

579

—

579

—

1

580

411

108

520

0

3

522

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

145

(14)

131

25

96

252

603

(64)

539

—

126

665

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 781

—

1 781

—

4

1 784

1 113

388

1 502

—

4

1 506

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

—

6

—

0

6

12

(8)

4

—

0

4

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

83 931

83 931

(12)

(12)

83 918

83 918

520

520

6 431

6 431

90 870

90 870

72 354

72 354

4 925

4 925

77 278

77 278

151

151

10 904

10 904

88 334

88 334

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

43 410

49

43 459

467

929

44 855

43 380

39

43 419

670

929

45 018

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

14 709

—

14 709

—

1 163

15 871

13 141

799

13 940

2

910

14 852

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

960

(0)

960

—

205

1 165

770

(8)

762

1

151

913

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

148

—

148

—

—

148

143

2

144

—

—

144

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

590

—

590

—

3

593

383

46

429

4

2

435

Decentralizált ügynökségek

68

—

68

—

7

75

68

—

68

—

7

75

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

23

—

23

—

0

23

20

(11)

9

—

0

9

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

59 907

59 907

49

49

59 956

59 956

467

467

2 308

2 308

62 730

62 730

57 904

57 904

867

867

58 772

58 772

677

677

1 999

1 999

61 448

61 448

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

949

441

1 389

—

16

1 406

953

171

1 123

1

17

1 142

Fogyasztóvédelem

30

—

30

—

1

31

28

2

30

1

1

31

Kreatív Európa

252

0

252

—

13

265

215

(16)

200

2

15

216

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

—

2 700

2 700

—

750

3 450

—

2 610

2 610

0

750

3 360

Belső Biztonsági Alap

501

28

528

—

126

655

670

(217)

454

1

161

616

Informatikai rendszerek

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

0

0

Jogérvényesülés

47

(0)

47

—

1

47

43

11

54

0

1

55

Jogok, egyenlőség és polgárság

70

0

70

—

2

72

71

7

77

0

2

80

Uniós polgári védelmi mechanizmus

141

370

511

—

15

526

62

132

194

—

9

203

Európa a polgárokért

31

7

38

—

0

38

29

(4)

25

0

0

26

Élelmiszer és takarmány

279

(31)

247

—

4

251

245

(11)

233

1

2

237

Egészségügy

70

3

73

—

3

75

64

(3)

61

1

3

65

Decentralizált ügynökségek

1 233

(94)

1 139

—

67

1 206

1 184

(56)

1 128

—

67

1 195

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

23

—

23

—

0

23

16

(5)

11

—

0

11

Egyedi intézkedések

106

(0)

106

—

2

108

105

(13)

92

1

2

94

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

3 729

3 729

3 423

3 423

7 152

7 152

—

—

1 000

1 000

8 152

8 152

3 685

3 685

2 607

2 607

6 293

6 293

9

9

1 030

1 030

7 331

7 331

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

1 571

38

1 609

—

249

1 858

1 432

264

1 696

6

448

2 150

Makroszintű pénzügyi támogatás

20

(20)

0

—

—

0

27

(12)

15

—

—

15

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

233

—

233

—

7

240

233

—

233

—

7

240

Uniós polgári védelmi mechanizmus

19

66

85

—

4

89

16

22

37

—

3

40

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

21

(17)

4

—

1

4

19

(14)

5

—

1

5

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

25

—

25

—

80

105

25

—

25

—

174

199

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 671

174

2 845

—

64

2 909

1 966

639

2 605

6

70

2 681

Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)

3 272

(67)

3 206

—

88

3 294

2 797

168

2 965

13

134

3 112

Partnerségi Eszköz

162

2

164

—

8

172

133

(2)

131

0

8

140

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

196

(24)

172

—

7

179

175

(24)

151

3

7

161

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

394

15

408

—

5

413

350

30

379

3

6

389

Humanitárius segítségnyújtás

1 102

936

2 038

46

20

2 103

1 207

407

1 614

6

336

1 956

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

352

(16)

336

—

66

402

329

5

334

0

64

399

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

33

—

33

—

0

33

33

(17)

16

1

0

16

Decentralizált ügynökségek

21

—

21

—

0

21

21

(1)

20

—

0

21

Egyéb fellépések és programok

85

(2)

83

—

244

327

86

1

87

0

244

331

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

(4)

—

1

0

1

3

(0)

3

—

0

3

Egyedi intézkedések

81

7

88

—

1

88

78

(10)

68

—

1

69

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

10 262

10 262

1 089

1 089

11 350

11 350

47

47

843

843

12 240

12 240

8 929

8 929

1 457

1 457

10 386

10 386

38

38

1 503

1 503

11 928

11 928

5.

Nyugdíjak

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

Európai Iskolák

192

(9)

183

—

17

200

192

(9)

183

0

17

201

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

—

—

—

—

—

3

0

3

0

—

4

A Bizottság igazgatási kiadásai

3 731

28

3 759

—

378

4 137

3 731

26

3 757

328

379

4 464

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 226

(1)

4 225

0

442

4 667

4 226

(1)

4 225

499

443

5 168

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

10 272

10 272

(1)

(1)

10 271

10 271

—

—

837

837

11 108

11 108

10 275

10 275

(2)

(2)

10 273

10 273

828

828

839

839

11 941

11 941

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

359

(359)

—

—

—

—

359

(359)

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

179

—

179

—

21

200

10

(10)

0

1

21

22

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

50

1 007

1 057

49

—

1 106

50

1 056

1 106

—

—

1 106

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

588

588

649

649

1 236

1 236

49

49

21

21

1 306

1 306

419

419

688

688

1 106

1 106

1

1

21

21

1 128

1 128

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

Összesen

Összesen

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.8.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2021-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 329 | 173 | — | 148 | 321 | 97 % | 8 | — | 8 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 328 | 1 207 | — | 105 | 1 312 | 99 % | 16 | — | 16 | — | — | 0 | 0 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 412 | 367 | — | 29 | 396 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 663 | 647 | — | 16 | 663 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 177 | 166 | — | 7 | 173 | 98 % | 4 | — | 4 | — | — | — | — |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 255 | 255 | — | 0 | 255 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 147 | 147 | — | — | 147 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Horizont 2020 | 16 719 | 13 485 | — | 2 925 | 16 411 | 98 % | 307 | — | 307 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 492 | 386 | 3 | 26 | 415 | 84 % | 66 | 12 | 77 | 0 | — | 0 | 0 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 460 | 418 | — | 30 | 448 | 98 % | 11 | — | 11 | 0 | — | — | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 3 563 | 2 885 | — | 595 | 3 481 | 98 % | 82 | — | 82 | 0 | — | — | 0 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 178 | 116 | — | 49 | 164 | 92 % | 12 | — | 12 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 145 | 133 | — | 11 | 144 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Energiaügy | 1 287 | 1 281 | — | 1 | 1 282 | 100 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Közlekedés | 2 602 | 2 580 | — | 4 | 2 584 | 99 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 216 | 210 | — | 6 | 216 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 2 | — | — | 0 | 0 | 7 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Decentralizált ügynökségek | 410 | 385 | — | 18 | 403 | 98 % | 6 | 1 | 7 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 673 | 195 | — | 83 | 278 | 41 % | 394 | — | 394 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 85 | 83 | — | — | 83 | 98 % | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 1 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 144 | 135 | — | 3 | 138 | 96 % | 5 | — | 5 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 29 834 | 28 758 | 389 | 579 | 29 726 | 100 % | 65 | — | 65 | — | — | 43 | 43 |
| | Átmeneti régiók | 6 147 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 11 021 | 10 571 | 51 | 197 | 10 819 | 98 % | 185 | 8 | 193 | — | — | 8 | 8 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 236 | 236 | 0 | — | 236 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohéziós Alap | 8 416 | 8 237 | 2 | 165 | 8 404 | 100 % | 11 | — | 11 | — | — | — | — |
| | Európai területi együttműködés | 2 023 | 2 012 | — | — | 2 012 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | 7 | 7 |
| | Technikai segítségnyújtás | 284 | 278 | — | 4 | 282 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 2 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 580 | 579 | — | 1 | 579 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 252 | 131 | 25 | 96 | 252 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 784 | 1 781 | — | 3 | 1 784 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | 6 | — | — | 6 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 15 871 | 14 708 | — | 0 | 14 709 | 93 % | 260 | — | 260 | 0 | — | 903 | 903 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 1 165 | 960 | — | 3 | 963 | 83 % | 129 | — | 129 | 0 | — | 74 | 74 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 593 | 590 | — | 3 | 592 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 23 | 22 | — | — | 22 | 99 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 1 406 | 1 389 | — | 15 | 1 404 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Fogyasztóvédelem | 31 | 30 | — | 1 | 30 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kreatív Európa | 265 | 252 | — | 11 | 263 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 3 450 | 2 700 | — | 333 | 3 033 | 88 % | 417 | — | 417 | — | — | — | — |
| | Belső Biztonsági Alap | 655 | 528 | — | 124 | 652 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Informatikai rendszerek | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Jogérvényesülés | 47 | 47 | — | 0 | 47 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 72 | 70 | — | 1 | 71 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 526 | 511 | — | 14 | 525 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Európa a polgárokért | 38 | 38 | — | 0 | 38 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 251 | 247 | — | 2 | 249 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Egészségügy | 75 | 72 | — | 2 | 74 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 1 206 | 1 139 | — | 47 | 1 186 | 98 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 23 | 23 | — | — | 23 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 108 | 106 | — | 0 | 106 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 1 858 | 1 609 | — | 172 | 1 780 | 96 % | 77 | — | 77 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 0 | 0 | — | — | 0 | 95 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 89 | 85 | — | 3 | 87 | 98 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 4 | 4 | — | 1 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 105 | 25 | — | 79 | 104 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 909 | 2 845 | — | 16 | 2 861 | 98 % | 48 | — | 48 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) | 3 294 | 3 206 | — | 63 | 3 268 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerségi Eszköz | 172 | 164 | — | 3 | 168 | 98 % | 4 | — | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 179 | 172 | — | 4 | 176 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | 0 | 0 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 413 | 408 | — | 4 | 413 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 2 103 | 2 038 | 46 | 13 | 2 097 | 100 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 402 | 336 | — | 43 | 379 | 94 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 33 | 33 | — | — | 33 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 21 | 21 | — | — | 21 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 327 | 82 | — | 146 | 228 | 70 % | 98 | — | 98 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 1 | — | 1 | — | 1 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Egyedi intézkedések | 88 | 88 | — | 0 | 88 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5. | Nyugdíjak | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | — | — | — | 8 | — | 0 | 8 |
| | Európai Iskolák | 200 | 183 | — | 14 | 197 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 4 137 | 3 705 | — | 231 | 3 937 | 95 % | 146 | — | 146 | 53 | — | 1 | 54 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 667 | 4 024 | 0 | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 200 | 2 | — | — | 2 | 1 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 1 106 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Innovációs Alap | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Összesen | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

millió EUR

Program

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2021-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

329

173

—

148

321

97 %

8

—

8

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 328

1 207

—

105

1 312

99 %

16

—

16

—

—

0

0

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

412

367

—

29

396

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

663

647

—

16

663

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Európai Szolidaritási Testület

177

166

—

7

173

98 %

4

—

4

—

—

—

—

Európai védelmi ipari fejlesztési program

255

255

—

0

255

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Nukleáris biztonság és leszerelés

147

147

—

—

147

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Horizont 2020

16 719

13 485

—

2 925

16 411

98 %

307

—

307

1

—

0

1

Az Euratom kutatási és képzési programja

492

386

3

26

415

84 %

66

12

77

0

—

0

0

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

460

418

—

30

448

98 %

11

—

11

0

—

—

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

3 563

2 885

—

595

3 481

98 %

82

—

82

0

—

—

0

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

178

116

—

49

164

92 %

12

—

12

1

—

0

1

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

145

133

—

11

144

99 %

1

—

1

0

—

—

0

CEF – Energiaügy

1 287

1 281

—

1

1 282

100 %

4

—

4

0

—

—

0

CEF – Közlekedés

2 602

2 580

—

4

2 584

99 %

18

—

18

0

—

—

0

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

216

210

—

6

216

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

2

—

—

0

0

7 %

2

—

2

—

—

—

—

Decentralizált ügynökségek

410

385

—

18

403

98 %

6

1

7

0

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

673

195

—

83

278

41 %

394

—

394

1

—

0

1

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

85

83

—

—

83

98 %

0

1

1

0

—

0

1

A Bizottság egyedi hatáskörei

144

135

—

3

138

96 %

5

—

5

1

—

0

1

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

29 834

28 758

389

579

29 726

100 %

65

—

65

—

—

43

43

Átmeneti régiók

6 147

6 047

50

50

6 147

100 %

0

—

0

—

—

0

0

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

11 021

10 571

51

197

10 819

98 %

185

8

193

—

—

8

8

Legkülső és ritkán lakott régiók

236

236

0

—

236

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohéziós Alap

8 416

8 237

2

165

8 404

100 %

11

—

11

—

—

—

—

Európai területi együttműködés

2 023

2 012

—

—

2 012

99 %

3

—

3

—

—

7

7

Technikai segítségnyújtás

284

278

—

4

282

99 %

0

—

0

1

—

0

2

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

580

579

—

1

579

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

252

131

25

96

252

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 784

1 781

—

3

1 784

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

6

—

—

6

98 %

0

—

0

—

—

0

0

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

90 870

90 870

83 890

83 890

520

520

5 152

5 152

89 563

89 563

99 %

99 %

1 219

1 219

22

22

1 241

1 241

6

6

—

—

59

59

65

65

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

44 855

42 979

463

873

44 315

99 %

56

475

531

5

4

0

9

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

15 871

14 708

—

0

14 709

93 %

260

—

260

0

—

903

903

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

1 165

960

—

3

963

83 %

129

—

129

0

—

74

74

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

593

590

—

3

592

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

75

68

—

7

75

99 %

1

—

1

—

—

0

0

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

23

22

—

—

22

99 %

—

—

—

0

—

0

0

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

62 730

62 730

59 475

59 475

463

463

886

886

60 823

60 823

97 %

97 %

445

445

475

475

920

920

6

6

4

4

976

976

986

986

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

1 406

1 389

—

15

1 404

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Fogyasztóvédelem

31

30

—

1

30

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Kreatív Európa

265

252

—

11

263

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

3 450

2 700

—

333

3 033

88 %

417

—

417

—

—

—

—

Belső Biztonsági Alap

655

528

—

124

652

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Informatikai rendszerek

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Jogérvényesülés

47

47

—

0

47

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Jogok, egyenlőség és polgárság

72

70

—

1

71

98 %

1

—

1

0

—

0

0

Uniós polgári védelmi mechanizmus

526

511

—

14

525

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Európa a polgárokért

38

38

—

0

38

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Élelmiszer és takarmány

251

247

—

2

249

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Egészségügy

75

72

—

2

74

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

1 206

1 139

—

47

1 186

98 %

20

—

20

0

—

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

23

23

—

—

23

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Egyedi intézkedések

108

106

—

0

106

99 %

1

—

1

0

—

0

0

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

8 152

8 152

7 152

7 152

—

—

550

550

7 702

7 702

94 %

94 %

450

450

—

—

450

450

1

1

—

—

0

0

1

1

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

1 858

1 609

—

172

1 780

96 %

77

—

77

1

—

0

1

Makroszintű pénzügyi támogatás

0

0

—

—

0

95 %

—

—

—

0

—

—

0

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

240

233

—

7

240

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

89

85

—

3

87

98 %

1

—

1

—

—

—

—

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

4

4

—

1

4

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

105

25

—

79

104

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 909

2 845

—

16

2 861

98 %

48

—

48

0

—

0

0

Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)

3 294

3 206

—

63

3 268

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerségi Eszköz

172

164

—

3

168

98 %

4

—

4

0

—

0

0

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

179

172

—

4

176

98 %

3

—

3

0

—

0

0

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

413

408

—

4

413

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Humanitárius segítségnyújtás

2 103

2 038

46

13

2 097

100 %

6

—

6

0

—

—

0

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

402

336

—

43

379

94 %

23

—

23

0

—

—

0

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

33

33

—

—

33

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

21

21

—

—

21

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Egyéb fellépések és programok

327

82

—

146

228

70 %

98

—

98

0

—

0

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

1

—

1

—

1

98 %

0

—

0

—

—

—

—

Egyedi intézkedések

88

88

—

0

88

99 %

1

—

1

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

12 240

12 240

11 349

11 349

47

47

555

555

11 950

11 950

98 %

98 %

288

288

—

—

288

288

1

1

—

—

0

0

2

2

5.

Nyugdíjak

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

—

—

—

8

—

0

8

Európai Iskolák

200

183

—

14

197

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A Bizottság igazgatási kiadásai

4 137

3 705

—

231

3 937

95 %

146

—

146

53

—

1

54

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 667

4 024

0

294

4 319

93 %

142

85

226

116

0

6

122

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

11 108

11 108

10 009

10 009

—

—

540

540

10 548

10 548

95 %

95 %

291

291

85

85

376

376

178

178

—

—

6

6

184

184

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

200

2

—

—

2

1 %

13

—

13

177

—

8

185

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

1 106

1 057

49

—

1 106

100 %

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

1 306

1 306

1 059

1 059

49

49

—

—

1 108

1 108

85 %

85 %

13

13

—

—

13

13

177

177

—

—

8

8

185

185

O

Innovációs Alap

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

1 337

1 337

—

—

—

—

5

5

5

5

0 %

0 %

1 332

1 332

—

—

1 332

1 332

—

—

—

—

—

—

—

—

Összesen

Összesen

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.9.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2021-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 1 287 | 1 103 | — | 156 | 1 259 | 98 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 247 | 971 | 2 | 30 | 1 003 | 80 % | 1 | — | 242 | 244 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 684 | 637 | 0 | 1 | 639 | 93 % | 1 | — | 44 | 45 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 569 | 551 | 2 | 14 | 566 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 144 | 125 | 3 | 6 | 134 | 92 % | 2 | — | 9 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 178 | 176 | 2 | — | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 117 | 117 | — | — | 117 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horizont 2020 | 16 470 | 11 524 | 69 | 1 615 | 13 207 | 80 % | 83 | — | 3 160 | 3 243 | 8 | 10 | 1 | 19 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 519 | 302 | 29 | 13 | 344 | 66 % | 31 | 12 | 124 | 167 | 1 | 7 | 0 | 8 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 549 | 486 | 2 | 35 | 522 | 95 % | 2 | — | 25 | 27 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 3 543 | 2 742 | 7 | 320 | 3 068 | 87 % | 7 | — | 467 | 474 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 181 | 96 | 0 | 37 | 134 | 74 % | 1 | — | 36 | 37 | 1 | 1 | 8 | 10 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 160 | 143 | 0 | 9 | 152 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | CEF – Energiaügy | 399 | 389 | 0 | 1 | 390 | 98 % | 1 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| | CEF – Közlekedés | 1 250 | 1 224 | 1 | 12 | 1 237 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 0 | 1 | — | 1 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 246 | 240 | 0 | 5 | 246 | 100 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 33 | 30 | — | 0 | 30 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | Decentralizált ügynökségek | 401 | 377 | — | 17 | 394 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 557 | 172 | 1 | 77 | 250 | 45 % | 1 | — | 303 | 304 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 66 | 64 | — | 1 | 65 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 127 | 120 | — | 2 | 122 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 29 990 | 28 362 | — | 1 587 | 29 949 | 100 % | 0 | — | 41 | 41 | — | — | — | — |
| | Átmeneti régiók | 5 097 | 4 981 | — | 116 | 5 097 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 9 434 | 8 697 | — | 737 | 9 434 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 319 | 300 | — | 19 | 319 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohéziós Alap | 10 165 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai területi együttműködés | 1 671 | 1 516 | — | 155 | 1 671 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Technikai segítségnyújtás | 235 | 202 | 11 | 4 | 217 | 92 % | 14 | — | 0 | 15 | 1 | 2 | 0 | 3 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 522 | 519 | 0 | 3 | 522 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 665 | 539 | — | 63 | 602 | 91 % | 0 | — | 63 | 63 | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 506 | 1 502 | — | 3 | 1 505 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 4 | — | 0 | 4 | 98 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 14 852 | 13 938 | 2 | 670 | 14 609 | 98 % | 2 | — | 240 | 242 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 913 | 760 | 1 | 110 | 871 | 95 % | 1 | — | 41 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 435 | 426 | 4 | 2 | 431 | 99 % | 4 | — | 0 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 9 | 9 | — | — | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 1 142 | 1 121 | 1 | 15 | 1 137 | 100 % | 2 | — | 2 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Fogyasztóvédelem | 31 | 29 | 0 | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kreatív Európa | 216 | 198 | 1 | 7 | 206 | 95 % | 2 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 3 360 | 2 231 | 0 | 333 | 2 565 | 76 % | — | 379 | 417 | 795 | — | 0 | — | 0 |
| | Belső Biztonsági Alap | 616 | 451 | 1 | 14 | 467 | 76 % | 2 | — | 147 | 149 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Informatikai rendszerek | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Jogérvényesülés | 55 | 51 | 0 | 0 | 52 | 95 % | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 203 | 194 | — | 8 | 202 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Európa a polgárokért | 26 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 237 | 232 | 1 | 1 | 234 | 99 % | 1 | — | 2 | 3 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Egészségügy | 65 | 59 | 1 | 2 | 62 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Decentralizált ügynökségek | 1 195 | 1 126 | — | 47 | 1 173 | 98 % | 0 | 2 | 20 | 22 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Egyedi intézkedések | 94 | 91 | 1 | 0 | 92 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 2 150 | 1 688 | 5 | 236 | 1 930 | 90 % | 7 | — | 212 | 219 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 15 | 15 | — | — | 15 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 40 | 21 | — | 1 | 21 | 53 % | 0 | 17 | 2 | 19 | — | — | — | — |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 5 | 5 | — | 0 | 5 | 87 % | — | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 199 | 25 | — | 174 | 199 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 681 | 2 600 | 6 | 43 | 2 649 | 99 % | 5 | — | 27 | 32 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) | 3 112 | 2 954 | 12 | 77 | 3 043 | 98 % | 11 | — | 57 | 68 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Partnerségi Eszköz | 140 | 130 | 0 | 4 | 134 | 96 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 0 | — | 1 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 161 | 147 | 2 | 3 | 152 | 95 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 389 | 376 | 3 | 4 | 382 | 98 % | 4 | — | 3 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 1 956 | 1 609 | 5 | 304 | 1 918 | 98 % | 5 | — | 32 | 37 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 399 | 333 | 0 | 56 | 390 | 98 % | 0 | — | 8 | 8 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 16 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 21 | 20 | — | 0 | 20 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 331 | 87 | 0 | 140 | 227 | 68 % | — | — | 105 | 105 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 3 | 3 | — | — | 3 | 87 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 69 | 67 | — | 0 | 68 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5. | Nyugdíjak | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 8 | — | 0 | 8 |
| | Európai Iskolák | 201 | 183 | 0 | 13 | 197 | 98 % | 0 | — | 4 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 3 | 0 | — | 4 | 99 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 4 464 | 3 393 | 307 | 189 | 3 889 | 87 % | 311 | — | 188 | 499 | 53 | 21 | 2 | 76 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 22 | — | 0 | 2 | 2 | 11 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 1 106 | 1 106 | — | — | 1 106 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Innovációs Alap | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Összesen | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

millió EUR

Program

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2021-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

1 287

1 103

—

156

1 259

98 %

0

—

28

28

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 247

971

2

30

1 003

80 %

1

—

242

244

0

0

0

0

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

684

637

0

1

639

93 %

1

—

44

45

0

0

—

0

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

569

551

2

14

566

100 %

2

—

0

2

0

0

—

0

Európai Szolidaritási Testület

144

125

3

6

134

92 %

2

—

9

11

0

0

—

0

Európai védelmi ipari fejlesztési program

178

176

2

—

178

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Nukleáris biztonság és leszerelés

117

117

—

—

117

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horizont 2020

16 470

11 524

69

1 615

13 207

80 %

83

—

3 160

3 243

8

10

1

19

Az Euratom kutatási és képzési programja

519

302

29

13

344

66 %

31

12

124

167

1

7

0

8

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

549

486

2

35

522

95 %

2

—

25

27

0

0

0

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

3 543

2 742

7

320

3 068

87 %

7

—

467

474

0

0

0

1

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

181

96

0

37

134

74 %

1

—

36

37

1

1

8

10

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

160

143

0

9

152

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

CEF – Energiaügy

399

389

0

1

390

98 %

1

—

7

9

0

0

—

0

CEF – Közlekedés

1 250

1 224

1

12

1 237

99 %

1

—

12

13

0

1

—

1

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

246

240

0

5

246

100 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

33

30

—

0

30

92 %

0

—

2

2

1

—

—

1

Decentralizált ügynökségek

401

377

—

17

394

98 %

0

—

6

6

0

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

557

172

1

77

250

45 %

1

—

303

304

2

1

0

3

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

66

64

—

1

65

98 %

0

0

0

1

1

—

0

1

A Bizottság egyedi hatáskörei

127

120

—

2

122

97 %

0

—

2

2

2

—

0

2

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

29 990

28 362

—

1 587

29 949

100 %

0

—

41

41

—

—

—

—

Átmeneti régiók

5 097

4 981

—

116

5 097

100 %

0

—

0

0

—

—

0

0

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

9 434

8 697

—

737

9 434

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Legkülső és ritkán lakott régiók

319

300

—

19

319

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kohéziós Alap

10 165

8 889

—

1 276

10 165

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Európai területi együttműködés

1 671

1 516

—

155

1 671

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Technikai segítségnyújtás

235

202

11

4

217

92 %

14

—

0

15

1

2

0

3

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

522

519

0

3

522

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

665

539

—

63

602

91 %

0

—

63

63

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 506

1 502

—

3

1 505

100 %

—

—

1

1

0

—

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

4

—

0

4

98 %

0

—

—

—

0

—

0

0

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

88 334

88 334

77 097

77 097

129

129

6 316

6 316

83 541

83 541

95 %

95 %

149

149

12

12

4 579

4 579

4 740

4 740

21

21

23

23

9

9

53

53

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

45 018

42 919

664

873

44 456

99 %

18

475

56

548

8

6

0

14

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

14 852

13 938

2

670

14 609

98 %

2

—

240

242

1

0

—

1

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

913

760

1

110

871

95 %

1

—

41

42

0

0

0

0

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

144

144

—

—

144

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

435

426

4

2

431

99 %

4

—

0

4

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

75

68

—

7

75

99 %

0

—

1

1

0

—

0

0

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

9

9

—

—

9

99 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

61 448

61 448

58 263

58 263

670

670

1 662

1 662

60 595

60 595

99 %

99 %

24

24

475

475

338

338

837

837

9

9

6

6

0

0

16

16

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

1 142

1 121

1

15

1 137

100 %

2

—

2

4

0

0

—

0

Fogyasztóvédelem

31

29

0

1

30

96 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Kreatív Európa

216

198

1

7

206

95 %

2

—

7

9

0

0

0

1

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

3 360

2 231

0

333

2 565

76 %

—

379

417

795

—

0

—

0

Belső Biztonsági Alap

616

451

1

14

467

76 %

2

—

147

149

0

0

—

0

Informatikai rendszerek

0

—

—

—

—

—

0

—

0

0

—

—

—

—

Jogérvényesülés

55

51

0

0

52

95 %

0

—

0

1

2

0

—

2

Jogok, egyenlőség és polgárság

80

75

0

1

76

95 %

1

—

1

2

2

0

0

2

Uniós polgári védelmi mechanizmus

203

194

—

8

202

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Európa a polgárokért

26

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

0

0

0

Élelmiszer és takarmány

237

232

1

1

234

99 %

1

—

2

3

0

0

—

0

Egészségügy

65

59

1

2

62

95 %

1

—

1

2

1

0

0

1

Decentralizált ügynökségek

1 195

1 126

—

47

1 173

98 %

0

2

20

22

0

—

0

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

11

11

—

0

11

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Egyedi intézkedések

94

91

1

0

92

98 %

1

—

1

2

0

0

0

0

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

7 331

7 331

5 896

5 896

7

7

430

430

6 333

6 333

86 %

86 %

11

11

381

381

600

600

991

991

5

5

2

2

0

0

7

7

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

2 150

1 688

5

236

1 930

90 %

7

—

212

219

1

1

0

2

Makroszintű pénzügyi támogatás

15

15

—

—

15

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

240

233

—

7

240

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

40

21

—

1

21

53 %

0

17

2

19

—

—

—

—

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

5

5

—

0

5

87 %

—

—

1

1

—

—

—

—

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

199

25

—

174

199

100 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 681

2 600

6

43

2 649

99 %

5

—

27

32

0

0

0

1

Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)

3 112

2 954

12

77

3 043

98 %

11

—

57

68

0

1

0

1

Partnerségi Eszköz

140

130

0

4

134

96 %

0

—

4

4

1

0

—

1

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

161

147

2

3

152

95 %

4

—

4

8

0

0

0

1

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

389

376

3

4

382

98 %

4

—

3

6

0

1

0

1

Humanitárius segítségnyújtás

1 956

1 609

5

304

1 918

98 %

5

—

32

37

0

1

—

1

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

399

333

0

56

390

98 %

0

—

8

8

0

0

—

0

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

16

15

0

0

15

92 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

21

20

—

0

20

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

331

87

0

140

227

68 %

—

—

105

105

0

0

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

3

3

—

—

3

87 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

69

67

—

0

68

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

11 928

11 928

10 328

10 328

35

35

1 049

1 049

11 412

11 412

96 %

96 %

37

37

17

17

454

454

508

508

4

4

4

4

1

1

8

8

5.

Nyugdíjak

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

0

—

—

0

8

—

0

8

Európai Iskolák

201

183

0

13

197

98 %

0

—

4

4

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

3

0

—

4

99 %

0

0

—

0

0

—

—

0

A Bizottság igazgatási kiadásai

4 464

3 393

307

189

3 889

87 %

311

—

188

499

53

21

2

76

A többi intézmény igazgatási kiadásai

5 168

3 435

440

258

4 134

80 %

585

85

182

852

120

59

3

182

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

11 941

11 941

9 111

9 111

748

748

460

460

10 319

10 319

86 %

86 %

895

895

85

85

375

375

1 355

1 355

182

182

80

80

5

5

266

266

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

22

—

0

2

2

11 %

0

—

13

13

0

0

6

6

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

1 106

1 106

—

—

1 106

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

1 128

1 128

1 106

1 106

0

0

2

2

1 108

1 108

98 %

98 %

0

0

—

—

13

13

13

13

0

0

0

0

6

6

6

6

O

Innovációs Alap

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

1 337

1 337

—

—

—

—

1

1

1

1

0 %

0 %

—

—

—

—

1 336

1 336

1 336

1 336

—

—

—

—

—

—

—

—

Összesen

Összesen

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.10.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Program | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 1 905 | (0) | (1 123 ) | 782 | 321 | (136) | — | 185 | 967 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 957 | (2) | (518) | 437 | 1 312 | (486) | — | 826 | 1 263 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 1 305 | (0) | (580) | 725 | 396 | (59) | (1) | 337 | 1 062 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 507 | (1) | (468) | 38 | 663 | (98) | — | 564 | 602 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 55 | (1) | (16) | 38 | 173 | (118) | — | 55 | 93 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 245 | (0) | (178) | 67 | 255 | (0) | — | 255 | 322 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 583 | — | (114) | 469 | 147 | (3) | — | 144 | 613 |
| | Horizont 2020 | 22 356 | (595) | (8 146 ) | 13 615 | 16 411 | (5 061 ) | (5) | 11 345 | 24 959 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 295 | (8) | (122) | 166 | 415 | (222) | (0) | 192 | 358 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 993 | (23) | (456) | 514 | 448 | (66) | — | 382 | 896 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 997 | (62) | (446) | 488 | 3 481 | (2 623 ) | — | 858 | 1 346 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 230 | (18) | (86) | 125 | 164 | (47) | — | 117 | 243 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 175 | (8) | (104) | 63 | 144 | (49) | — | 96 | 159 |
| | CEF – Energiaügy | 2 721 | (14) | (282) | 2 424 | 1 282 | (107) | — | 1 175 | 3 599 |
| | CEF – Közlekedés | 5 556 | (95) | (1 191 ) | 4 270 | 2 584 | (45) | — | 2 539 | 6 809 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 490 | (18) | (169) | 302 | 216 | (77) | — | 139 | 442 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 172 | (48) | (30) | 94 | 0 | (0) | — | — | 94 |
| | Decentralizált ügynökségek | 51 | (10) | (34) | 6 | 403 | (360) | — | 44 | 50 |
| | Egyéb fellépések és programok | 410 | (30) | (177) | 203 | 278 | (73) | — | 206 | 408 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 133 | (5) | (60) | 69 | 83 | (5) | — | 79 | 147 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 166 | (14) | (85) | 68 | 138 | (38) | — | 100 | 168 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 88 615 | (678) | (29 709 ) | 58 227 | 29 726 | (240) | — | 29 486 | 87 714 |
| | Átmeneti régiók | 19 984 | (25) | (4 637 ) | 15 322 | 6 147 | (460) | — | 5 687 | 21 009 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 27 824 | (112) | (8 579 ) | 19 133 | 10 819 | (854) | — | 9 965 | 29 098 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 618 | (0) | (304) | 313 | 236 | (15) | — | 221 | 535 |
| | Kohéziós Alap | 28 582 | (10) | (9 731 ) | 18 841 | 8 404 | (433) | — | 7 971 | 26 812 |
| | Európai területi együttműködés | 5 142 | (1) | (1 666 ) | 3 475 | 2 012 | (5) | — | 2 008 | 5 483 |
| | Technikai segítségnyújtás | 273 | (11) | (106) | 156 | 282 | (110) | (0) | 172 | 327 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 1 390 | (1) | (502) | 887 | 579 | (20) | — | 560 | 1 446 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 1 450 | — | (577) | 874 | 252 | (26) | — | 227 | 1 101 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 6 439 | (83) | (1 473 ) | 4 883 | 1 784 | (32) | — | 1 752 | 6 635 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 10 | (0) | (4) | 6 | 6 | (0) | — | 5 | 11 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 35 108 | (19) | (14 154 ) | 20 935 | 14 709 | (455) | — | 14 253 | 35 189 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 3 441 | (74) | (851) | 2 516 | 963 | (20) | — | 943 | 3 459 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 19 | (2) | (14) | 4 | 148 | (130) | — | 18 | 21 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 1 841 | (22) | (403) | 1 417 | 592 | (29) | — | 564 | 1 981 |
| | Decentralizált ügynökségek | 3 | (0) | (3) | — | 75 | (72) | — | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 31 | (1) | (8) | 21 | 22 | (1) | — | 22 | 43 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 2 870 | (15) | (1 048 ) | 1 807 | 1 404 | (90) | — | 1 314 | 3 122 |
| | Fogyasztóvédelem | 43 | (4) | (20) | 18 | 30 | (10) | — | 21 | 39 |
| | Kreatív Európa | 256 | (8) | (95) | 154 | 263 | (112) | — | 152 | 306 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 2 | (2) | (0) | — | 3 033 | (2 565 ) | — | 469 | 469 |
| | Belső Biztonsági Alap | 1 711 | (5) | (458) | 1 248 | 652 | (9) | — | 644 | 1 891 |
| | Informatikai rendszerek | 10 | (0) | — | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Jogérvényesülés | 87 | (12) | (27) | 48 | 47 | (25) | — | 22 | 69 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 108 | (17) | (43) | 48 | 71 | (33) | — | 37 | 86 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 67 | (4) | (18) | 45 | 525 | (184) | — | 341 | 386 |
| | Európa a polgárokért | 24 | (1) | (12) | 11 | 38 | (14) | — | 24 | 35 |
| | Élelmiszer és takarmány | 357 | (38) | (179) | 140 | 249 | (55) | — | 194 | 334 |
| | Egészségügy | 138 | (7) | (47) | 85 | 74 | (15) | — | 59 | 144 |
| | Decentralizált ügynökségek | 395 | (0) | (205) | 190 | 1 186 | (968) | — | 218 | 408 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 29 | (1) | (11) | 16 | 23 | — | — | 23 | 39 |
| | Egyedi intézkedések | 86 | (4) | (63) | 19 | 106 | (29) | — | 77 | 96 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 8 481 | (83) | (1 698 ) | 6 701 | 1 780 | (232) | (0) | 1 549 | 8 249 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 35 | (20) | (15) | — | 0 | (0) | — | 0 | 0 |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | 240 | (240) | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 17 | (4) | (4) | 9 | 87 | (18) | — | 70 | 78 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 28 | (8) | (3) | 17 | 4 | (1) | — | 3 | 20 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 95 | — | (95) | — | 104 | (104) | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 7 995 | (196) | (1 983 ) | 5 815 | 2 861 | (666) | — | 2 195 | 8 011 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) | 9 203 | (155) | (2 591 ) | 6 457 | 3 268 | (452) | — | 2 816 | 9 273 |
| | Partnerségi Eszköz | 400 | (3) | (112) | 285 | 168 | (22) | (0) | 145 | 430 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 367 | (24) | (112) | 231 | 176 | (40) | (0) | 136 | 368 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 676 | (49) | (237) | 391 | 413 | (146) | (0) | 267 | 658 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 1 205 | (30) | (804) | 372 | 2 097 | (1 115 ) | (0) | 982 | 1 354 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 238 | (68) | (107) | 64 | 379 | (283) | — | 96 | 160 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 102 | (3) | (14) | 85 | 33 | (1) | — | 32 | 117 |
| | Decentralizált ügynökségek | 0 | (0) | — | — | 21 | (20) | — | 1 | 1 |
| | Egyéb fellépések és programok | 171 | (27) | (42) | 101 | 228 | (185) | — | 43 | 145 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 7 | (1) | (2) | 5 | 1 | (1) | — | — | 5 |
| | Egyedi intézkedések | 135 | (2) | (45) | 88 | 88 | (23) | — | 65 | 153 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | 2 096 | (2 096 ) | (0) | — | — |
| | Európai Iskolák | 0 | (0) | (0) | — | 197 | (196) | — | 1 | 1 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | (0) | (4) | 2 | — | — | — | — | 2 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 335 | (22) | (313) | 1 | 3 937 | (3 577 ) | (0) | 360 | 360 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 1 | (0) | (0) | — | 2 | (2) | — | 0 | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | 1 106 | (1 106 ) | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Innovációs Alap | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Összesen | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

millió EUR

Program

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

1 905

(0)

(1 123 )

782

321

(136)

—

185

967

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

957

(2)

(518)

437

1 312

(486)

—

826

1 263

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

1 305

(0)

(580)

725

396

(59)

(1)

337

1 062

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

507

(1)

(468)

38

663

(98)

—

564

602

Európai Szolidaritási Testület

55

(1)

(16)

38

173

(118)

—

55

93

Európai védelmi ipari fejlesztési program

245

(0)

(178)

67

255

(0)

—

255

322

Nukleáris biztonság és leszerelés

583

—

(114)

469

147

(3)

—

144

613

Horizont 2020

22 356

(595)

(8 146 )

13 615

16 411

(5 061 )

(5)

11 345

24 959

Az Euratom kutatási és képzési programja

295

(8)

(122)

166

415

(222)

(0)

192

358

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

993

(23)

(456)

514

448

(66)

—

382

896

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

997

(62)

(446)

488

3 481

(2 623 )

—

858

1 346

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

230

(18)

(86)

125

164

(47)

—

117

243

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

175

(8)

(104)

63

144

(49)

—

96

159

CEF – Energiaügy

2 721

(14)

(282)

2 424

1 282

(107)

—

1 175

3 599

CEF – Közlekedés

5 556

(95)

(1 191 )

4 270

2 584

(45)

—

2 539

6 809

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

490

(18)

(169)

302

216

(77)

—

139

442

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

172

(48)

(30)

94

0

(0)

—

—

94

Decentralizált ügynökségek

51

(10)

(34)

6

403

(360)

—

44

50

Egyéb fellépések és programok

410

(30)

(177)

203

278

(73)

—

206

408

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

133

(5)

(60)

69

83

(5)

—

79

147

A Bizottság egyedi hatáskörei

166

(14)

(85)

68

138

(38)

—

100

168

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

88 615

(678)

(29 709 )

58 227

29 726

(240)

—

29 486

87 714

Átmeneti régiók

19 984

(25)

(4 637 )

15 322

6 147

(460)

—

5 687

21 009

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

27 824

(112)

(8 579 )

19 133

10 819

(854)

—

9 965

29 098

Legkülső és ritkán lakott régiók

618

(0)

(304)

313

236

(15)

—

221

535

Kohéziós Alap

28 582

(10)

(9 731 )

18 841

8 404

(433)

—

7 971

26 812

Európai területi együttműködés

5 142

(1)

(1 666 )

3 475

2 012

(5)

—

2 008

5 483

Technikai segítségnyújtás

273

(11)

(106)

156

282

(110)

(0)

172

327

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

1 390

(1)

(502)

887

579

(20)

—

560

1 446

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

1 450

—

(577)

874

252

(26)

—

227

1 101

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

6 439

(83)

(1 473 )

4 883

1 784

(32)

—

1 752

6 635

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

10

(0)

(4)

6

6

(0)

—

5

11

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

220 627

220 627

(1 875 )

(1 875 )

(71 673 )

(71 673 )

147 079

147 079

89 563

89 563

(11 868 )

(11 868 )

(6)

(6)

77 689

77 689

224 769

224 769

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

432

(5)

(262)

165

44 315

(44 193 )

—

122

286

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

35 108

(19)

(14 154 )

20 935

14 709

(455)

—

14 253

35 189

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

3 441

(74)

(851)

2 516

963

(20)

—

943

3 459

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

19

(2)

(14)

4

148

(130)

—

18

21

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

1 841

(22)

(403)

1 417

592

(29)

—

564

1 981

Decentralizált ügynökségek

3

(0)

(3)

—

75

(72)

—

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

31

(1)

(8)

21

22

(1)

—

22

43

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

40 876

40 876

(122)

(122)

(15 695 )

(15 695 )

25 058

25 058

60 823

60 823

(44 900 )

(44 900 )

—

—

15 923

15 923

40 982

40 982

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

2 870

(15)

(1 048 )

1 807

1 404

(90)

—

1 314

3 122

Fogyasztóvédelem

43

(4)

(20)

18

30

(10)

—

21

39

Kreatív Európa

256

(8)

(95)

154

263

(112)

—

152

306

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

2

(2)

(0)

—

3 033

(2 565 )

—

469

469

Belső Biztonsági Alap

1 711

(5)

(458)

1 248

652

(9)

—

644

1 891

Informatikai rendszerek

10

(0)

—

10

—

—

—

—

10

Jogérvényesülés

87

(12)

(27)

48

47

(25)

—

22

69

Jogok, egyenlőség és polgárság

108

(17)

(43)

48

71

(33)

—

37

86

Uniós polgári védelmi mechanizmus

67

(4)

(18)

45

525

(184)

—

341

386

Európa a polgárokért

24

(1)

(12)

11

38

(14)

—

24

35

Élelmiszer és takarmány

357

(38)

(179)

140

249

(55)

—

194

334

Egészségügy

138

(7)

(47)

85

74

(15)

—

59

144

Decentralizált ügynökségek

395

(0)

(205)

190

1 186

(968)

—

218

408

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

29

(1)

(11)

16

23

—

—

23

39

Egyedi intézkedések

86

(4)

(63)

19

106

(29)

—

77

96

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

6 183

6 183

(119)

(119)

(2 225 )

(2 225 )

3 839

3 839

7 702

7 702

(4 108 )

(4 108 )

—

—

3 594

3 594

7 433

7 433

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

8 481

(83)

(1 698 )

6 701

1 780

(232)

(0)

1 549

8 249

Makroszintű pénzügyi támogatás

35

(20)

(15)

—

0

(0)

—

0

0

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

240

(240)

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

17

(4)

(4)

9

87

(18)

—

70

78

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

28

(8)

(3)

17

4

(1)

—

3

20

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

95

—

(95)

—

104

(104)

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

7 995

(196)

(1 983 )

5 815

2 861

(666)

—

2 195

8 011

Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)

9 203

(155)

(2 591 )

6 457

3 268

(452)

—

2 816

9 273

Partnerségi Eszköz

400

(3)

(112)

285

168

(22)

(0)

145

430

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

367

(24)

(112)

231

176

(40)

(0)

136

368

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

676

(49)

(237)

391

413

(146)

(0)

267

658

Humanitárius segítségnyújtás

1 205

(30)

(804)

372

2 097

(1 115 )

(0)

982

1 354

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

238

(68)

(107)

64

379

(283)

—

96

160

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

102

(3)

(14)

85

33

(1)

—

32

117

Decentralizált ügynökségek

0

(0)

—

—

21

(20)

—

1

1

Egyéb fellépések és programok

171

(27)

(42)

101

228

(185)

—

43

145

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

7

(1)

(2)

5

1

(1)

—

—

5

Egyedi intézkedések

135

(2)

(45)

88

88

(23)

—

65

153

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

29 154

29 154

(672)

(672)

(7 862 )

(7 862 )

20 620

20 620

11 950

11 950

(3 550 )

(3 550 )

(1)

(1)

8 400

8 400

29 020

29 020

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

2 096

(2 096 )

(0)

—

—

Európai Iskolák

0

(0)

(0)

—

197

(196)

—

1

1

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

(0)

(4)

2

—

—

—

—

2

A Bizottság igazgatási kiadásai

335

(22)

(313)

1

3 937

(3 577 )

(0)

360

360

A többi intézmény igazgatási kiadásai

511

(70)

(440)

2

4 319

(3 694 )

0

625

627

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

854

854

(92)

(92)

(757)

(757)

5

5

10 548

10 548

(9 563 )

(9 563 )

(0)

(0)

985

985

990

990

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

1

(0)

(0)

—

2

(2)

—

0

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

1 106

(1 106 )

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

1

1

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

1 108

1 108

(1 108 )

(1 108 )

—

—

0

0

0

0

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

(1)

(1)

—

—

4

4

4

4

Összesen

Összesen

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.11.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Program | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | — | — | — | 3 | 4 | 596 | 179 | 185 | 967 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 0 | — | 23 | 10 | 1 | 169 | 233 | 826 | 1 263 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 155 | — | — | — | — | 200 | 369 | 337 | 1 062 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | — | — | 0 | 2 | 2 | 2 | 32 | 564 | 602 |
| | Európai Szolidaritási Testület | — | — | — | — | — | 9 | 30 | 55 | 93 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | — | — | — | — | — | — | 67 | 255 | 322 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 10 | 21 | 31 | 82 | 105 | 107 | 113 | 144 | 613 |
| | Horizont 2020 | 291 | 384 | 687 | 1 077 | 2 181 | 3 298 | 5 502 | 11 539 | 24 959 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 8 | 0 | 17 | 7 | 27 | 46 | 61 | 192 | 358 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 108 | 4 | 3 | 64 | 141 | 53 | 140 | 382 | 896 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 0 | 1 | 1 | 7 | 53 | 114 | 312 | 858 | 1 346 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 0 | 1 | 0 | 2 | 17 | 31 | 74 | 117 | 243 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 17 | 42 | 96 | 159 |
| | CEF – Energiaügy | 1 | 123 | 112 | 125 | 495 | 590 | 978 | 1 175 | 3 599 |
| | CEF – Közlekedés | 2 | 29 | 12 | 276 | 446 | 1 160 | 2 344 | 2 539 | 6 809 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 0 | 1 | 6 | 86 | 22 | 78 | 70 | 179 | 442 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 94 | — | — | — | — | — | — | — | 94 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | 0 | 6 | 44 | 50 |
| | Egyéb fellépések és programok | 14 | 4 | 9 | 4 | 25 | 39 | 108 | 206 | 408 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | — | 0 | 2 | 3 | 18 | 46 | 79 | 147 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 0 | 0 | 1 | 1 | 7 | 16 | 43 | 100 | 168 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 2 059 | 93 | 211 | 399 | 8 437 | 19 123 | 27 905 | 29 486 | 87 714 |
| | Átmeneti régiók | 35 | 14 | 49 | 375 | 3 089 | 5 478 | 6 282 | 5 687 | 21 009 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 209 | 45 | 153 | 190 | 2 768 | 6 565 | 9 202 | 9 965 | 29 098 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | — | 0 | 1 | 4 | 57 | 85 | 166 | 221 | 535 |
| | Kohéziós Alap | 263 | — | 24 | 152 | 2 252 | 5 511 | 10 640 | 7 971 | 26 812 |
| | Európai területi együttműködés | 97 | — | — | — | 338 | 1 172 | 1 868 | 2 008 | 5 483 |
| | Technikai segítségnyújtás | — | 0 | 21 | 12 | 15 | 36 | 70 | 172 | 327 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | — | — | — | 13 | 130 | 338 | 405 | 560 | 1 446 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | — | — | 70 | 379 | 89 | 135 | 202 | 227 | 1 101 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | — | 156 | 307 | 805 | 948 | 1 214 | 1 453 | 1 752 | 6 635 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | — | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 5 | 11 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 0 | 198 | 1 149 | 1 064 | 1 709 | 6 163 | 10 652 | 14 253 | 35 189 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 60 | 2 | 2 | 4 | 479 | 942 | 1 028 | 943 | 3 459 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | — | — | — | — | 1 | 1 | 2 | 18 | 21 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 60 | 71 | 135 | 139 | 189 | 474 | 340 | 574 | 1 981 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | 0 | — | 0 | 1 | 8 | 11 | 22 | 43 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 3 | 0 | 13 | 143 | 425 | 617 | 607 | 1 314 | 3 122 |
| | Fogyasztóvédelem | — | — | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 | 21 | 39 |
| | Kreatív Európa | 0 | — | 0 | 2 | 7 | 38 | 106 | 152 | 306 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | — | — | — | — | — | — | — | 469 | 469 |
| | Belső Biztonsági Alap | 19 | 2 | 5 | 58 | 148 | 482 | 534 | 644 | 1 891 |
| | Informatikai rendszerek | — | — | — | — | — | 10 | — | — | 10 |
| | Jogérvényesülés | — | — | 4 | 7 | 12 | 10 | 15 | 22 | 69 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | — | 0 | 3 | 5 | 10 | 11 | 19 | 37 | 86 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | — | 0 | 1 | 2 | 9 | 32 | 341 | 386 |
| | Európa a polgárokért | 0 | — | — | 0 | 0 | 3 | 8 | 24 | 35 |
| | Élelmiszer és takarmány | 1 | 3 | 3 | 6 | 14 | 37 | 76 | 194 | 334 |
| | Egészségügy | 0 | 3 | 4 | 8 | 15 | 19 | 35 | 59 | 144 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | 1 | 4 | 184 | 218 | 408 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 7 | 23 | 39 |
| | Egyedi intézkedések | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 17 | 77 | 96 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 429 | 155 | 380 | 821 | 1 046 | 1 365 | 2 505 | 1 549 | 8 249 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 6 | 70 | 78 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | — | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | 7 | 3 | 20 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 562 | 198 | 305 | 609 | 849 | 1 488 | 1 805 | 2 195 | 8 011 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) | 320 | 205 | 391 | 577 | 1 225 | 1 485 | 2 229 | 2 839 | 9 273 |
| | Partnerségi Eszköz | 10 | 15 | 11 | 24 | 43 | 75 | 108 | 145 | 430 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 4 | 9 | 13 | 15 | 29 | 71 | 91 | 136 | 368 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 4 | 12 | 19 | 33 | 61 | 105 | 157 | 267 | 658 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | — | — | 0 | 0 | 48 | 73 | 251 | 982 | 1 354 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 0 | — | — | 1 | 5 | 9 | 49 | 96 | 160 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 4 | 5 | 9 | 9 | 12 | 26 | 20 | 32 | 117 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Egyéb fellépések és programok | 4 | 6 | 9 | 24 | 13 | 14 | 31 | 43 | 145 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 1 | — | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | — | 5 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | 1 | 1 | 9 | 16 | 15 | 45 | 65 | 153 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | — |
| | Európai Iskolák | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 | — | 2 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 360 | 360 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| O | Innovációs Alap | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Összesen | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

millió EUR

Program

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

—

—

—

3

4

596

179

185

967

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

0

—

23

10

1

169

233

826

1 263

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

155

—

—

—

—

200

369

337

1 062

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

—

—

0

2

2

2

32

564

602

Európai Szolidaritási Testület

—

—

—

—

—

9

30

55

93

Európai védelmi ipari fejlesztési program

—

—

—

—

—

—

67

255

322

Nukleáris biztonság és leszerelés

10

21

31

82

105

107

113

144

613

Horizont 2020

291

384

687

1 077

2 181

3 298

5 502

11 539

24 959

Az Euratom kutatási és képzési programja

8

0

17

7

27

46

61

192

358

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

108

4

3

64

141

53

140

382

896

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

0

1

1

7

53

114

312

858

1 346

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

0

1

0

2

17

31

74

117

243

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

—

0

0

1

2

17

42

96

159

CEF – Energiaügy

1

123

112

125

495

590

978

1 175

3 599

CEF – Közlekedés

2

29

12

276

446

1 160

2 344

2 539

6 809

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

0

1

6

86

22

78

70

179

442

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

94

—

—

—

—

—

—

—

94

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

0

6

44

50

Egyéb fellépések és programok

14

4

9

4

25

39

108

206

408

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

—

0

2

3

18

46

79

147

A Bizottság egyedi hatáskörei

0

0

1

1

7

16

43

100

168

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

2 059

93

211

399

8 437

19 123

27 905

29 486

87 714

Átmeneti régiók

35

14

49

375

3 089

5 478

6 282

5 687

21 009

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

209

45

153

190

2 768

6 565

9 202

9 965

29 098

Legkülső és ritkán lakott régiók

—

0

1

4

57

85

166

221

535

Kohéziós Alap

263

—

24

152

2 252

5 511

10 640

7 971

26 812

Európai területi együttműködés

97

—

—

—

338

1 172

1 868

2 008

5 483

Technikai segítségnyújtás

—

0

21

12

15

36

70

172

327

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

—

—

—

13

130

338

405

560

1 446

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

—

—

70

379

89

135

202

227

1 101

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

—

156

307

805

948

1 214

1 453

1 752

6 635

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

—

0

1

3

2

1

5

11

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

3 347

3 347

878

878

1 741

1 741

4 079

4 079

21 655

21 655

46 203

46 203

68 942

68 942

77 924

77 924

224 769

224 769

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

—

—

—

1

9

44

110

122

286

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

0

198

1 149

1 064

1 709

6 163

10 652

14 253

35 189

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

60

2

2

4

479

942

1 028

943

3 459

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

—

—

—

—

1

1

2

18

21

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

60

71

135

139

189

474

340

574

1 981

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

0

—

0

1

8

11

22

43

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

120

120

271

271

1 286

1 286

1 209

1 209

2 388

2 388

7 633

7 633

12 142

12 142

15 934

15 934

40 982

40 982

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

3

0

13

143

425

617

607

1 314

3 122

Fogyasztóvédelem

—

—

0

0

3

3

12

21

39

Kreatív Európa

0

—

0

2

7

38

106

152

306

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

—

—

—

—

—

—

—

469

469

Belső Biztonsági Alap

19

2

5

58

148

482

534

644

1 891

Informatikai rendszerek

—

—

—

—

—

10

—

—

10

Jogérvényesülés

—

—

4

7

12

10

15

22

69

Jogok, egyenlőség és polgárság

—

0

3

5

10

11

19

37

86

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

—

0

1

2

9

32

341

386

Európa a polgárokért

0

—

—

0

0

3

8

24

35

Élelmiszer és takarmány

1

3

3

6

14

37

76

194

334

Egészségügy

0

3

4

8

15

19

35

59

144

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

1

4

184

218

408

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

1

1

2

0

6

7

23

39

Egyedi intézkedések

—

0

0

0

0

2

17

77

96

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

24

24

9

9

34

34

231

231

637

637

1 251

1 251

1 652

1 652

3 594

3 594

7 433

7 433

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

429

155

380

821

1 046

1 365

2 505

1 549

8 249

Makroszintű pénzügyi támogatás

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

—

—

0

1

2

6

70

78

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

—

2

0

0

3

4

7

3

20

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

562

198

305

609

849

1 488

1 805

2 195

8 011

Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)

320

205

391

577

1 225

1 485

2 229

2 839

9 273

Partnerségi Eszköz

10

15

11

24

43

75

108

145

430

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

4

9

13

15

29

71

91

136

368

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

4

12

19

33

61

105

157

267

658

Humanitárius segítségnyújtás

—

—

0

0

48

73

251

982

1 354

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

0

—

—

1

5

9

49

96

160

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

4

5

9

9

12

26

20

32

117

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Egyéb fellépések és programok

4

6

9

24

13

14

31

43

145

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

1

—

2

0

1

1

1

—

5

Egyedi intézkedések

0

1

1

9

16

15

45

65

153

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

1 339

1 339

607

607

1 140

1 140

2 122

2 122

3 351

3 351

4 733

4 733

7 304

7 304

8 423

8 423

29 020

29 020

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

—

—

(0)

0

—

Európai Iskolák

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

—

—

—

0

0

2

—

2

A Bizottság igazgatási kiadásai

—

—

—

—

—

0

1

360

360

A többi intézmény igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

0

627

627

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

3

3

987

987

990

990

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(0)

(0)

0

0

0

0

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

—

—

—

4

4

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret O. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

Összesen

Összesen

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Az új Bizottság felállítása a szolgálatok belső átszervezését vonta maga után. A kapcsolódó ügyletek átcsoportosítása a kintlévőségek évek közötti átcsoportosítását eredményezte. A fennálló kötelezettségvállalások teljes összege változatlan marad.

4.12.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK AZ ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSA SZERINT

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK AZ ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSA SZERINT

| millió EUR |
| --- |
| Fejezet | Költségvetési előirányzatokból | Címzett bevételi előirányzatokból | Összes fennálló kötelezettségvállalás 2020 végén |
| 2019-ről áthozott kötelezettségvállalások | Kiigazítások | Megtett kötelezettségvállalások | Megtett kifizetések | Rendezendő összeg | 2019-ről áthozott kötelezettségvállalások | Kiigazítások | Megtett kötelezettségvállalások | Megtett kifizetések | Rendezendő összeg |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 1 877 | (0) | 173 | 1 103 | 947 | 27 | — | 148 | 156 | 19 | 967 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 793 | (0) | 1 207 | 977 | 1 023 | 164 | (2) | 105 | 27 | 240 | 1 263 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 1 289 | (1) | 367 | 638 | 1 017 | 16 | — | 29 | 1 | 45 | 1 062 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 507 | (1) | 647 | 566 | 587 | 0 | — | 16 | 0 | 15 | 602 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 51 | (1) | 166 | 128 | 88 | 4 | — | 7 | 6 | 5 | 93 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 245 | (0) | 255 | 178 | 322 | — | — | 0 | — | 0 | 322 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 583 | — | 147 | 117 | 613 | | | | | | 613 |
| | Horizont 2020 | 20 078 | (429) | 13 485 | 11 815 | 21 319 | 2 278 | (170) | 2 925 | 1 392 | 3 641 | 24 959 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 245 | (7) | 389 | 331 | 296 | 50 | (1) | 26 | 13 | 62 | 358 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 900 | (23) | 418 | 482 | 812 | 93 | (0) | 30 | 40 | 84 | 896 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 817 | (32) | 2 885 | 2 679 | 990 | 180 | (30) | 595 | 389 | 356 | 1 346 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 202 | (17) | 116 | 102 | 199 | 27 | (1) | 49 | 32 | 44 | 243 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 167 | (8) | 133 | 147 | 146 | 8 | (0) | 11 | 6 | 13 | 159 |
| | CEF – Energiaügy | 2 674 | (14) | 1 281 | 390 | 3 551 | 47 | — | 1 | 0 | 48 | 3 599 |
| | CEF – Közlekedés | 5 374 | (91) | 2 580 | 1 188 | 6 675 | 182 | (4) | 4 | 49 | 133 | 6 809 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 483 | (17) | 210 | 243 | 434 | 6 | (1) | 6 | 2 | 8 | 442 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 172 | (48) | — | 30 | 94 | — | — | 0 | 0 | — | 94 |
| | Decentralizált ügynökségek | 49 | (9) | 385 | 377 | 49 | 2 | (1) | 18 | 17 | 1 | 50 |
| | Egyéb fellépések és programok | 283 | (19) | 195 | 172 | 287 | 127 | (11) | 83 | 78 | 121 | 408 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 133 | (5) | 83 | 64 | 147 | 1 | — | — | 0 | 0 | 147 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 165 | (14) | 135 | 119 | 166 | 2 | (0) | 3 | 3 | 2 | 168 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 77 658 | (669) | 29 147 | 29 912 | 76 224 | 10 957 | (10) | 579 | 37 | 11 489 | 87 714 |
| | Átmeneti régiók | 17 678 | (25) | 6 097 | 5 091 | 18 659 | 2 306 | — | 50 | 6 | 2 350 | 21 009 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 24 372 | (112) | 10 623 | 9 420 | 25 463 | 3 452 | — | 197 | 14 | 3 635 | 29 098 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 540 | (0) | 236 | 319 | 457 | 78 | — | — | — | 78 | 535 |
| | Kohéziós Alap | 24 375 | (10) | 8 239 | 9 963 | 22 642 | 4 207 | — | 165 | 202 | 4 170 | 26 812 |
| | Európai területi együttműködés | 4 506 | (1) | 2 012 | 1 671 | 4 847 | 636 | — | — | — | 636 | 5 483 |
| | Technikai segítségnyújtás | 273 | (11) | 278 | 216 | 323 | 0 | (0) | 4 | 0 | 4 | 327 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 1 361 | (1) | 579 | 522 | 1 417 | 29 | — | 1 | — | 30 | 1 446 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 839 | — | 157 | 567 | 429 | 611 | — | 96 | 35 | 672 | 1 101 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 6 439 | (83) | 1 781 | 1 505 | 6 632 | — | — | 3 | 0 | 3 | 6 635 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 10 | (0) | 6 | 4 | 11 | | | | | | 11 |
| Total Heading 1: Smart and inclusive growth | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 35 108 | (19) | 14 708 | 14 609 | 35 188 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 35 189 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 3 027 | (74) | 960 | 871 | 3 043 | 413 | — | 3 | 0 | 416 | 3 459 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 19 | (2) | 148 | 144 | 21 | | | | | | 21 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 1 831 | (21) | 590 | 425 | 1 974 | 10 | (0) | 3 | 6 | 7 | 1 981 |
| | Decentralizált ügynökségek | 3 | (0) | 68 | 67 | 3 | 0 | — | 7 | 7 | — | 3 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 31 | (1) | 22 | 9 | 43 | | | | | | 43 |
| Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 2 817 | (15) | 1 389 | 1 124 | 3 068 | 53 | — | 15 | 14 | 54 | 3 122 |
| | Fogyasztóvédelem | 42 | (4) | 30 | 29 | 39 | 1 | (0) | 1 | 1 | 0 | 39 |
| | Kreatív Európa | 250 | (7) | 252 | 200 | 296 | 6 | (1) | 11 | 7 | 9 | 306 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 2 | (2) | 2 700 | 2 231 | 469 | — | — | 333 | 333 | 0 | 469 |
| | Belső Biztonsági Alap | 1 603 | (5) | 528 | 462 | 1 664 | 109 | — | 124 | 5 | 228 | 1 891 |
| | Informatikai rendszerek | 7 | — | — | — | 7 | 2 | (0) | — | — | 2 | 10 |
| | Jogérvényesülés | 86 | (12) | 47 | 52 | 69 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 69 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 107 | (17) | 70 | 75 | 85 | 1 | (0) | 1 | 1 | 1 | 86 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 65 | (4) | 511 | 200 | 372 | 3 | (0) | 14 | 2 | 14 | 386 |
| | Európa a polgárokért | 24 | (1) | 38 | 25 | 35 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 35 |
| | Élelmiszer és takarmány | 354 | (38) | 247 | 231 | 333 | 3 | (0) | 2 | 3 | 2 | 334 |
| | Egészségügy | 136 | (7) | 72 | 61 | 141 | 2 | (0) | 2 | 1 | 2 | 144 |
| | Decentralizált ügynökségek | 395 | (0) | 1 139 | 1 126 | 407 | 0 | — | 47 | 46 | 0 | 408 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 29 | (1) | 23 | 11 | 39 | | | | | | 39 |
| | Egyedi intézkedések | 86 | (4) | 106 | 92 | 96 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 96 |
| Total Heading 3: Security and citizenship | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 7 698 | (81) | 1 609 | 1 761 | 7 465 | 784 | (2) | 172 | 169 | 785 | 8 249 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 35 | (20) | 0 | 15 | 0 | | | | | | 0 |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | 233 | 233 | — | — | — | 7 | 7 | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 16 | (4) | 85 | 20 | 76 | 1 | (0) | 3 | 1 | 2 | 78 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 28 | (8) | 4 | 5 | 19 | 0 | — | 1 | 0 | 1 | 20 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | — | — | 25 | 25 | — | 95 | — | 79 | 174 | (0) | (0) |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 7 905 | (193) | 2 845 | 2 616 | 7 941 | 89 | (3) | 16 | 32 | 70 | 8 011 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) | 9 054 | (149) | 3 206 | 2 949 | 9 162 | 149 | (6) | 63 | 95 | 111 | 9 273 |
| | Partnerségi Eszköz | 394 | (3) | 164 | 133 | 422 | 6 | (0) | 3 | 1 | 8 | 430 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 365 | (24) | 172 | 152 | 362 | 2 | — | 4 | 1 | 6 | 368 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 657 | (48) | 408 | 378 | 639 | 19 | (1) | 4 | 4 | 19 | 658 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 873 | (29) | 2 084 | 1 627 | 1 301 | 332 | (1) | 13 | 291 | 53 | 1 354 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 219 | (57) | 336 | 361 | 137 | 19 | (10) | 43 | 29 | 22 | 160 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 101 | (3) | 33 | 15 | 116 | 1 | (0) | — | — | 1 | 117 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | 21 | 20 | 1 | 0 | (0) | — | — | — | 1 |
| | Egyéb fellépések és programok | 144 | (5) | 82 | 87 | 135 | 26 | (23) | 146 | 139 | 10 | 145 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 7 | (1) | 1 | 3 | 5 | | | | | | 5 |
| | Egyedi intézkedések | 135 | (2) | 88 | 68 | 153 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 153 |
| Total Heading 4: Global Europe | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5. | Nyugdíjak | — | (0) | 2 096 | 2 096 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Iskolák | 0 | — | 183 | 183 | 0 | 0 | (0) | 14 | 13 | 1 | 1 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | (0) | — | 4 | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 290 | (19) | 3 705 | 3 660 | 317 | 45 | (4) | 231 | 230 | 43 | 360 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| Total Heading 5: Administration | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| 9. | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 1 | (0) | 2 | 2 | 0 | | | | | | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | 1 106 | 1 106 | — | | | | | | — |
| Total Heading 9: Special Instruments | 1 | — | 1 108 | 1 108 | — | | | | | | — |
| O | Innovációs Alap | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total Heading O: Innovation Fund (IF) | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

millió EUR

Fejezet

Költségvetési előirányzatokból

Címzett bevételi előirányzatokból

Összes fennálló kötelezettségvállalás 2020 végén

2019-ről áthozott kötelezettségvállalások

Kiigazítások

Megtett kötelezettségvállalások

Megtett kifizetések

Rendezendő összeg

2019-ről áthozott kötelezettségvállalások

Kiigazítások

Megtett kötelezettségvállalások

Megtett kifizetések

Rendezendő összeg

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

1 877

(0)

173

1 103

947

27

—

148

156

19

967

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

793

(0)

1 207

977

1 023

164

(2)

105

27

240

1 263

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

1 289

(1)

367

638

1 017

16

—

29

1

45

1 062

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

507

(1)

647

566

587

0

—

16

0

15

602

Európai Szolidaritási Testület

51

(1)

166

128

88

4

—

7

6

5

93

Európai védelmi ipari fejlesztési program

245

(0)

255

178

322

—

—

0

—

0

322

Nukleáris biztonság és leszerelés

583

—

147

117

613

613

Horizont 2020

20 078

(429)

13 485

11 815

21 319

2 278

(170)

2 925

1 392

3 641

24 959

Az Euratom kutatási és képzési programja

245

(7)

389

331

296

50

(1)

26

13

62

358

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

900

(23)

418

482

812

93

(0)

30

40

84

896

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

817

(32)

2 885

2 679

990

180

(30)

595

389

356

1 346

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

202

(17)

116

102

199

27

(1)

49

32

44

243

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

167

(8)

133

147

146

8

(0)

11

6

13

159

CEF – Energiaügy

2 674

(14)

1 281

390

3 551

47

—

1

0

48

3 599

CEF – Közlekedés

5 374

(91)

2 580

1 188

6 675

182

(4)

4

49

133

6 809

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

483

(17)

210

243

434

6

(1)

6

2

8

442

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

172

(48)

—

30

94

—

—

0

0

—

94

Decentralizált ügynökségek

49

(9)

385

377

49

2

(1)

18

17

1

50

Egyéb fellépések és programok

283

(19)

195

172

287

127

(11)

83

78

121

408

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

133

(5)

83

64

147

1

—

—

0

0

147

A Bizottság egyedi hatáskörei

165

(14)

135

119

166

2

(0)

3

3

2

168

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

77 658

(669)

29 147

29 912

76 224

10 957

(10)

579

37

11 489

87 714

Átmeneti régiók

17 678

(25)

6 097

5 091

18 659

2 306

—

50

6

2 350

21 009

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

24 372

(112)

10 623

9 420

25 463

3 452

—

197

14

3 635

29 098

Legkülső és ritkán lakott régiók

540

(0)

236

319

457

78

—

—

—

78

535

Kohéziós Alap

24 375

(10)

8 239

9 963

22 642

4 207

—

165

202

4 170

26 812

Európai területi együttműködés

4 506

(1)

2 012

1 671

4 847

636

—

—

—

636

5 483

Technikai segítségnyújtás

273

(11)

278

216

323

0

(0)

4

0

4

327

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

1 361

(1)

579

522

1 417

29

—

1

—

30

1 446

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

839

—

157

567

429

611

—

96

35

672

1 101

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

6 439

(83)

1 781

1 505

6 632

—

—

3

0

3

6 635

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

10

(0)

6

4

11

11

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

195 138

195 138

(1 648 )

(1 648 )

84 411

84 411

81 035

81 035

196 865

196 865

25 490

25 490

(232)

(232)

5 152

5 152

2 506

2 506

27 904

27 904

224 769

224 769

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

431

(5)

43 441

43 582

286

1

—

873

874

—

286

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

35 108

(19)

14 708

14 609

35 188

0

—

0

0

0

35 189

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

3 027

(74)

960

871

3 043

413

—

3

0

416

3 459

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

19

(2)

148

144

21

21

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

1 831

(21)

590

425

1 974

10

(0)

3

6

7

1 981

Decentralizált ügynökségek

3

(0)

68

67

3

0

—

7

7

—

3

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

31

(1)

22

9

43

43

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

40 451

40 451

(122)

(122)

59 937

59 937

59 707

59 707

40 559

40 559

425

425

(0)

(0)

886

886

888

888

423

423

40 982

40 982

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

2 817

(15)

1 389

1 124

3 068

53

—

15

14

54

3 122

Fogyasztóvédelem

42

(4)

30

29

39

1

(0)

1

1

0

39

Kreatív Európa

250

(7)

252

200

296

6

(1)

11

7

9

306

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

2

(2)

2 700

2 231

469

—

—

333

333

0

469

Belső Biztonsági Alap

1 603

(5)

528

462

1 664

109

—

124

5

228

1 891

Informatikai rendszerek

7

—

—

—

7

2

(0)

—

—

2

10

Jogérvényesülés

86

(12)

47

52

69

0

(0)

0

0

0

69

Jogok, egyenlőség és polgárság

107

(17)

70

75

85

1

(0)

1

1

1

86

Uniós polgári védelmi mechanizmus

65

(4)

511

200

372

3

(0)

14

2

14

386

Európa a polgárokért

24

(1)

38

25

35

0

(0)

0

0

0

35

Élelmiszer és takarmány

354

(38)

247

231

333

3

(0)

2

3

2

334

Egészségügy

136

(7)

72

61

141

2

(0)

2

1

2

144

Decentralizált ügynökségek

395

(0)

1 139

1 126

407

0

—

47

46

0

408

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

29

(1)

23

11

39

39

Egyedi intézkedések

86

(4)

106

92

96

0

(0)

0

0

0

96

Total Heading 3: Security and citizenship

Total Heading 3: Security and citizenship

6 004

6 004

(118)

(118)

7 152

7 152

5 919

5 919

7 119

7 119

179

179

(2)

(2)

550

550

414

414

314

314

7 433

7 433

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

7 698

(81)

1 609

1 761

7 465

784

(2)

172

169

785

8 249

Makroszintű pénzügyi támogatás

35

(20)

0

15

0

0

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

233

233

—

—

—

7

7

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

16

(4)

85

20

76

1

(0)

3

1

2

78

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

28

(8)

4

5

19

0

—

1

0

1

20

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

—

—

25

25

—

95

—

79

174

(0)

(0)

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

7 905

(193)

2 845

2 616

7 941

89

(3)

16

32

70

8 011

Fejlesztési együttműködési eszköz (DCI)

9 054

(149)

3 206

2 949

9 162

149

(6)

63

95

111

9 273

Partnerségi Eszköz

394

(3)

164

133

422

6

(0)

3

1

8

430

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

365

(24)

172

152

362

2

—

4

1

6

368

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

657

(48)

408

378

639

19

(1)

4

4

19

658

Humanitárius segítségnyújtás

873

(29)

2 084

1 627

1 301

332

(1)

13

291

53

1 354

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

219

(57)

336

361

137

19

(10)

43

29

22

160

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

101

(3)

33

15

116

1

(0)

—

—

1

117

Decentralizált ügynökségek

—

—

21

20

1

0

(0)

—

—

—

1

Egyéb fellépések és programok

144

(5)

82

87

135

26

(23)

146

139

10

145

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

7

(1)

1

3

5

5

Egyedi intézkedések

135

(2)

88

68

153

0

—

0

0

0

153

Total Heading 4: Global Europe

Total Heading 4: Global Europe

27 633

27 633

(627)

(627)

11 395

11 395

10 468

10 468

27 933

27 933

1 521

1 521

(46)

(46)

555

555

943

943

1 087

1 087

29 020

29 020

5.

Nyugdíjak

—

(0)

2 096

2 096

—

—

—

—

—

—

—

Európai Iskolák

0

—

183

183

0

0

(0)

14

13

1

1

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

(0)

—

4

2

0

—

—

—

0

2

A Bizottság igazgatási kiadásai

290

(19)

3 705

3 660

317

45

(4)

231

230

43

360

A többi intézmény igazgatási kiadásai

464

(22)

4 024

3 875

591

47

(47)

294

258

36

627

Total Heading 5: Administration

Total Heading 5: Administration

761

761

(41)

(41)

10 009

10 009

9 818

9 818

910

910

93

93

(51)

(51)

540

540

502

502

80

80

990

990

9.

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

1

(0)

2

2

0

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

1 106

1 106

—

—

Total Heading 9: Special Instruments

Total Heading 9: Special Instruments

1

1

—

—

1 108

1 108

1 108

1 108

—

—

—

—

O

Innovációs Alap

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

1

1

4

4

4

4

Total

Total

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN

5.1.   A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kinn- lévő |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összes |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Európai Parlament | 171 | 171 | 199 | 21 | 220 | 197 | 7 | 203 | 119 % | 17 |
| Európai Tanács és Tanács | 56 | 56 | 102 | 2 | 103 | 101 | 1 | 102 | 181 % | 1 |
| Bizottság | 153 185 | 163 727 | 173 169 | 19 829 | 192 998 | 171 765 | 1 824 | 173 589 | 106 % | 19 409 |
| Bíróság | 58 | 58 | 57 | 0 | 57 | 57 | 0 | 57 | 98 % | 0 |
| Számvevőszék | 22 | 22 | 23 | 0 | 23 | 23 | 0 | 23 | 102 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 13 | 13 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 138 % | 0 |
| Régiók Bizottsága | 10 | 10 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 109 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 88 % | — |
| Európai adatvédelmi biztos | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Európai Külügyi Szolgálat | 49 | 49 | 302 | 2 | 304 | 299 | 2 | 301 | 615 % | 3 |
| Összesen | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kinn- lévő

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összes

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Európai Parlament

171

171

199

21

220

197

7

203

119 %

17

Európai Tanács és Tanács

56

56

102

2

103

101

1

102

181 %

1

Bizottság

153 185

163 727

173 169

19 829

192 998

171 765

1 824

173 589

106 %

19 409

Bíróság

58

58

57

0

57

57

0

57

98 %

0

Számvevőszék

22

22

23

0

23

23

0

23

102 %

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

13

13

17

0

17

17

0

17

138 %

0

Régiók Bizottsága

10

10

11

0

11

11

0

11

109 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

88 %

—

Európai adatvédelmi biztos

2

2

1

0

1

1

0

1

82 %

—

Európai Külügyi Szolgálat

49

49

302

2

304

299

2

301

615 %

3

Összesen

Összesen

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

Az EU általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre.

Az ügynökségek költségvetését és végrehajtását nem konszolidálták az uniós költségvetésen belül, és nem szerepelnek az uniós költségvetési jelentésekben sem. A Bizottság által az ügynökségek részére fizetett támogatás azonban az uniós költségvetés részét képezi. Az éves beszámoló e költségvetési részében csak a Bizottság költségvetéséből az ügynökségeknek fizetett támogatást veszik figyelembe.

Az EKSZ-t illetően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetésén túl a Bizottságtól (148,1 millió EUR, 2019: 152,7 millió EUR), valamint az EFA-tól és a vagyonkezelői alapoktól is kap forrásokat (64,4 millió EUR, 2019: 63,1 millió EUR). Ezek a hozzájárulások a küldöttségeken dolgozó, az EFA-ból és a vagyonkezelői alapokból finanszírozott bizottsági személyzet költségeit fedezik, beleértve az e hozzájárulásokból az adott évben származó címzett bevételeket is.

5.2.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2021-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevételekből | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Európai Parlament | 2 105 | 1 951 | 0 | 34 | 1 985 | 94 % | 28 | 75 | 103 | 13 | 0 | 4 | 17 |
| Európai Tanács és Tanács | 649 | 550 | 0 | 15 | 566 | 87 % | 43 | 0 | 43 | 40 | 0 | 1 | 41 |
| Bizottság | 183 075 | 168 909 | 1 078 | 7 393 | 177 381 | 97 % | 3 896 | 497 | 4 393 | 253 | 4 | 1 044 | 1 302 |
| Bíróság | 438 | 432 | 0 | 0 | 432 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 1 | 5 |
| Számvevőszék | 152 | 146 | 0 | 0 | 146 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 147 | 131 | 0 | 4 | 134 | 91 % | 1 | 0 | 1 | 12 | 0 | 0 | 12 |
| Régiók Bizottsága | 103 | 94 | 0 | 1 | 95 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Ombudsman | 12 | 12 | 0 | 0 | 12 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 19 | 14 | 0 | — | 14 | 73 % | — | 0 | — | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 1 040 | 695 | 0 | 240 | 934 | 90 % | 69 | 10 | 79 | 27 | 0 | 0 | 27 |
| Összesen | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

millió EUR

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2021-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevételekből

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Európai Parlament

2 105

1 951

0

34

1 985

94 %

28

75

103

13

0

4

17

Európai Tanács és Tanács

649

550

0

15

566

87 %

43

0

43

40

0

1

41

Bizottság

183 075

168 909

1 078

7 393

177 381

97 %

3 896

497

4 393

253

4

1 044

1 302

Bíróság

438

432

0

0

432

99 %

0

0

0

5

0

1

5

Számvevőszék

152

146

0

0

146

96 %

0

0

0

7

0

—

7

Gazdasági és Szociális Bizottság

147

131

0

4

134

91 %

1

0

1

12

0

0

12

Régiók Bizottsága

103

94

0

1

95

92 %

0

0

0

7

0

0

7

Ombudsman

12

12

0

0

12

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Európai adatvédelmi biztos

19

14

0

—

14

73 %

—

0

—

5

0

0

5

Európai Külügyi Szolgálat

1 040

695

0

240

934

90 %

69

10

79

27

0

0

27

Összesen

Összesen

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

5.3.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2021-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| végleges elfogadott költségvetés- ből | át- hozatalok- ból | címzett bevételek- ből | Összes | % | automatikus áthozatalok | határozat- tal át- vitt | címzett bevételekből | Összesen | végleges elfogadott költségvetés- ből | át- hozatalok- ból | címzett bevételek- ből | Összes |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Európai Parlament | 2 379 | 1 590 | 247 | 25 | 1 862 | 78 % | 357 | 75 | 39 | 471 | 17 | 27 | 1 | 46 |
| Európai Tanács és Tanács | 702 | 481 | 45 | 14 | 540 | 77 % | 70 | 0 | 44 | 113 | 40 | 7 | 1 | 48 |
| Bizottság | 178 278 | 158 366 | 1 149 | 9 661 | 169 176 | 95 % | 532 | 885 | 7 511 | 8 928 | 101 | 56 | 18 | 174 |
| Bíróság | 463 | 399 | 21 | 0 | 420 | 91 % | 33 | 0 | 1 | 34 | 5 | 4 | 1 | 9 |
| Számvevőszék | 159 | 137 | 6 | 0 | 143 | 90 % | 9 | 0 | (0) | 9 | 7 | 1 | 0 | 7 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 156 | 119 | 7 | 3 | 128 | 82 % | 12 | 0 | 2 | 14 | 12 | 2 | 0 | 14 |
| Régiók Bizottsága | 115 | 84 | 10 | 1 | 94 | 82 % | 11 | 0 | 1 | 12 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Ombudsman | 13 | 12 | 0 | 0 | 12 | 93 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 21 | 13 | 2 | — | 15 | 69 % | 1 | 0 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 1 161 | 602 | 102 | 215 | 919 | 79 % | 93 | 10 | 96 | 198 | 27 | 16 | 0 | 43 |
| Összesen | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

millió EUR

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2021-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

végleges elfogadott költségvetés- ből

át- hozatalok- ból

címzett bevételek- ből

Összes

%

automatikus áthozatalok

határozat- tal át- vitt

címzett bevételekből

Összesen

végleges elfogadott költségvetés- ből

át- hozatalok- ból

címzett bevételek- ből

Összes

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Európai Parlament

2 379

1 590

247

25

1 862

78 %

357

75

39

471

17

27

1

46

Európai Tanács és Tanács

702

481

45

14

540

77 %

70

0

44

113

40

7

1

48

Bizottság

178 278

158 366

1 149

9 661

169 176

95 %

532

885

7 511

8 928

101

56

18

174

Bíróság

463

399

21

0

420

91 %

33

0

1

34

5

4

1

9

Számvevőszék

159

137

6

0

143

90 %

9

0

(0)

9

7

1

0

7

Gazdasági és Szociális Bizottság

156

119

7

3

128

82 %

12

0

2

14

12

2

0

14

Régiók Bizottsága

115

84

10

1

94

82 %

11

0

1

12

7

2

0

9

Ombudsman

13

12

0

0

12

93 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Európai adatvédelmi biztos

21

13

2

—

15

69 %

1

0

—

1

5

0

0

5

Európai Külügyi Szolgálat

1 161

602

102

215

919

79 %

93

10

96

198

27

16

0

43

Összesen

Összesen

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

6.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA

Az ügynökségeknek az alábbi 6.1. és 6.2. jelentésben bemutatott bevételeit és kiadásait nem konszolidálják az uniós költségvetésen belül. Az éves beszámoló e költségvetési részében csak a Bizottság költségvetéséből az ügynökségeknek fizetett támogatást veszik figyelembe.

Az uniós költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések adott esetben kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatként tartalmazzák az uniós költségvetésből az ügynökségeknek fizetett támogatást.

Az ügynökségek alábbi jelentései áttekintést nyújtanak mind a decentralizált (vagy hagyományosként is ismert) ügynökségekről, mind a végrehajtó ügynökségekről, valamint bevételeikről (6.1.) és kiadásaikról (6.2.).

Az egyéb bevételi források és a kapcsolódó kiadások nem kerülnek be az uniós költségvetési beszámolóba. Minden ügynökség saját éves beszámolót nyújt be.

6.1.   KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | A többéves pénzügyi keret finanszírozó fejezete | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt bevétel |
| A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség | 3 | 233 | 237 |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége | 1a. | 17 | 17 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete | 1a. | 7 | 7 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | n.a. | 20 | 18 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség | 3 | 11 | 11 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 1a., 3., 4. | 51 | 50 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 1a. | 16 | 16 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal | 3 | 130 | 131 |
| Európai Bankhatóság | 1a. | 101 | 48 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség | 3 | 364 | 373 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 3 | 62 | 72 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 1a. | 18 | 17 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 1a., 2. | 114 | 110 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 2 | 61 | 61 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal | 2 | 17 | 18 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 3 | 99 | 99 |
| Európai GNSS Ügynökség | 1a. | 35 | 933 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 3 | 8 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 1a. | 547 | 550 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság | 1a. | 28 | 29 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség | 1a. | 81 | 98 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 3 | 370 | 404 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 3 | 18 | 18 |
| Európai Kutatási Tanács | 1a. | 52 | 52 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság | 1a. | 55 | 54 |
| Európai Képzési Alapítvány | 4 | 20 | 20 |
| Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége | 3 | 42 | 48 |
| Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség | 1a. | 22 | 22 |
| A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége | 3 | 154 | 161 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége | 3 | 8 | 25 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 1a. | 31 | 31 |
| Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége | 1a. | 183 | 173 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 3 | 24 | 24 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala | n.a. | 465 | 284 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség | 1a. | 52 | 49 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 1a. | 22 | 22 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 1a. | 640 | 795 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség | 1a. | 32 | 31 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 5 | 80 | 80 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 5 | 47 | 44 |
| Összesen | | 4 338 | 5 240 |

millió EUR

Ügynökség

A többéves pénzügyi keret finanszírozó fejezete

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt bevétel

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség

3

233

237

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

1a.

17

17

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete

1a.

7

7

Közösségi Növényfajta-hivatal

n.a.

20

18

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

3

11

11

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

1a., 3., 4.

51

50

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

1a.

16

16

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

3

130

131

Európai Bankhatóság

1a.

101

48

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség

3

364

373

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

3

62

72

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

1a.

18

17

Európai Vegyianyag-ügynökség

1a., 2.

114

110

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

2

61

61

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

2

17

18

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

3

99

99

Európai GNSS Ügynökség

1a.

35

933

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

3

8

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

1a.

547

550

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

1a.

28

29

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

1a.

81

98

Európai Gyógyszerügynökség

3

370

404

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

3

18

18

Európai Kutatási Tanács

1a.

52

52

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

1a.

55

54

Európai Képzési Alapítvány

4

20

20

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége

3

42

48

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség

1a.

22

22

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége

3

154

161

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége

3

8

25

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

1a.

31

31

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége

1a.

183

173

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

3

24

24

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

n.a.

465

284

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

1a.

52

49

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

1a.

22

22

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

1a.

640

795

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

1a.

32

31

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

5

80

80

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

5

47

44

Összesen

Összesen

4 338

4 338

5 240

5 240

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Bizottság általi támogatás | 2 543 | 3 423 |
| Díjakból származó bevételek | 751 | 774 |
| Egyéb bevételek | 1 045 | 1 044 |
| Összesen | 4 338 | 5 240 |

millió EUR

A bevétel típusa

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Bizottság általi támogatás

2 543

3 423

Díjakból származó bevételek

751

774

Egyéb bevételek

1 045

1 044

Összesen

Összesen

4 338

4 338

5 240

5 240

6.2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség | 412 | 341 | 256 | 229 |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete | 7 | 7 | 8 | 5 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 21 | 18 | 20 | 18 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 50 | 50 | 56 | 52 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 17 | 16 | 20 | 13 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal | 141 | 120 | 149 | 107 |
| Európai Bankhatóság | 49 | 49 | 54 | 49 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség | 384 | 372 | 495 | 305 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 72 | 61 | 82 | 57 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 18 | 18 | 18 | 17 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 112 | 108 | 128 | 110 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 77 | 75 | 97 | 69 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal | 18 | 17 | 20 | 16 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 104 | 104 | 107 | 95 |
| Európai GNSS Ügynökség | 915 | 438 | 1 584 | 788 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 8 | 8 | 10 | 7 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 625 | 612 | 560 | 551 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság | 29 | 29 | 33 | 27 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség | 105 | 98 | 119 | 99 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 405 | 398 | 456 | 374 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 19 | 18 | 20 | 17 |
| Európai Kutatási Tanács | 52 | 52 | 55 | 53 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság | 54 | 53 | 60 | 51 |
| Európai Képzési Alapítvány | 21 | 21 | 22 | 20 |
| Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége | 48 | 44 | 51 | 40 |
| Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség | 22 | 21 | 26 | 19 |
| A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége | 165 | 156 | 183 | 148 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége | 30 | 13 | 32 | 10 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 33 | 33 | 34 | 29 |
| Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége | 262 | 171 | 273 | 156 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 25 | 24 | 30 | 22 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala | 483 | 256 | 21 | 253 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség | 49 | 48 | 54 | 48 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 22 | 22 | 27 | 21 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 886 | 885 | 816 | 800 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség | 31 | 31 | 32 | 30 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 80 | 79 | 86 | 78 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 47 | 42 | 50 | 42 |
| Összesen | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség

412

341

256

229

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

17

17

20

17

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete

7

7

8

5

Közösségi Növényfajta-hivatal

21

18

20

18

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

11

11

13

11

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

50

50

56

52

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

17

16

20

13

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

141

120

149

107

Európai Bankhatóság

49

49

54

49

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség

384

372

495

305

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

72

61

82

57

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

18

18

18

17

Európai Vegyianyag-ügynökség

112

108

128

110

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

77

75

97

69

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

18

17

20

16

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

104

104

107

95

Európai GNSS Ügynökség

915

438

1 584

788

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

8

8

10

7

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

625

612

560

551

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

29

29

33

27

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

105

98

119

99

Európai Gyógyszerügynökség

405

398

456

374

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

19

18

20

17

Európai Kutatási Tanács

52

52

55

53

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

54

53

60

51

Európai Képzési Alapítvány

21

21

22

20

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége

48

44

51

40

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség

22

21

26

19

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége

165

156

183

148

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége

30

13

32

10

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

33

33

34

29

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége

262

171

273

156

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

25

24

30

22

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

483

256

21

253

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

49

48

54

48

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

22

22

27

21

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

886

885

816

800

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

31

31

32

30

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

80

79

86

78

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

47

42

50

42

Összesen

Összesen

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

| millió EUR |
| --- |
| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Személyzet | 1 349 | 1 325 | 1 240 | 1 313 |
| Igazgatási | 454 | 439 | 487 | 423 |
| Operatív | 4 126 | 3 169 | 4 452 | 3 119 |
| Összesen | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

millió EUR

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Személyzet

1 349

1 325

1 240

1 313

Igazgatási

454

439

487

423

Operatív

4 126

3 169

4 452

3 119

Összesen

Összesen

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

FOGALOMTÁR

Aktuáriusi feltételezések

Aktuáriusi feltételezések

Olyan jövőbeli események költségeinek kiszámítására alkalmazott feltételezések, amelyek hatással vannak a nyugdíj-kötelezettségre.

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Járadékalapú nyugdíjrendszer esetében az aktuáriusi veszteségek vagy többletek változásai. A korábbi aktuáriusi feltételezések és a ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet eredményeképpen és az aktuáriusi feltételezések változásainak köszönhetően keletkeznek.

Igazgatási előirányzatok

Igazgatási előirányzatok

Az igazgatási előirányzatok az intézmények és gazdálkodó egységek működési költségeit fedezik (személyzet, épületek, irodai felszerelések).

Elfogadott költségvetés

Elfogadott költségvetés

A költségvetési tervezet akkor válik elfogadott költségvetéssé, amikor azt a költségvetési hatóság jóváhagyását követően az Európai Parlament elnöke véglegesen elfogadja.

Költségvetés-módosítás

Költségvetés-módosítás

A pénzügyi év során elfogadott határozat ugyanazon év elfogadott költségvetésének módosítása (emelése, csökkentése, átcsoportosítása) céljából.

Tagállamoktól lehívandó összegek

Tagállamoktól lehívandó összegek

Ezek olyan, a beszámolási időszak alatt felmerült kiadásokat jelentenek, amelyeket jövőbeli költségvetésekből, vagyis a tagállamok által kell majd finanszírozni. Ez az eredményszemléletű pénzügyi kimutatás és a pénzeszközalapú költségvetés egyidejű létezésének következménye.

Éves tevékenységi jelentés

Éves tevékenységi jelentés

Az éves tevékenységi jelentés a műveletek eredményeit jelzi többek között a kitűzött célokhoz, a kapcsolódó kockázatokhoz és a belsőkontroll-struktúrához viszonyítva. A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjének 2001 óta, a többi európai uniós intézményének pedig 2003 óta az adott évi költségvetés tekintetében éves tevékenységi jelentést kell benyújtania saját intézménye részére feladatainak ellátásáról, és ehhez pénzügyi és irányítási információkat kell mellékelnie.

Előirányzatok

Előirányzatok

Költségvetési finanszírozás. A költségvetés kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket (a kedvezményezettek részére teljesítendő pénzeszközöket vagy banki átutalásokat) is előirányoz. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok gyakran eltérnek (differenciált előirányzatok), mert a többéves programokat és projekteket általában teljes mértékben lekötik abban az évben, amikor a vonatkozó döntést meghozzák, a kifizetésre viszont évek alatt kerül sor, ahogyan a programok és projektek végrehajtása előrehalad. A nem differenciált előirányzatok az igazgatási kiadásokra, a mezőgazdasági piactámogatásokra és közvetlen kifizetésekre alkalmazandók, ahol a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatok összegével.

Címzett bevétel

Címzett bevétel

Meghatározott kiadási tételek finanszírozására kapott célzott bevétel. A külső címzett bevételek fő forrása a harmadik országoktól az Unió által finanszírozott programokhoz kapott pénzügyi hozzájárulás. A belső címzett bevétel fő forrásai a harmadik felektől származó, árukért, szolgáltatásokért vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munkáért kapott bevételek; a tévesen kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek, valamint a kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevételek.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Minden olyan pénzügyi eszköz (a származtatott pénzügyi eszközök kivételével), amelyeket a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amelyek vonatkozásában a valós érték változásait a kivezetésig (vagy értékvesztésig) a nettó eszközök tartalékában számolják el.

Költségvetési sor

Költségvetési sor

A költségvetés szerkezetével kapcsolatos fogalom: a bevételeket és a kiadásokat olyan, a költségvetési hatóság által előírt kötelező nómenklatúrának megfelelően tüntetik fel a költségvetésben, amely tükrözi az egyes tételek jellegét és célját. Az egyéni megnevezések (cím, alcím, jogcímcsoport vagy jogcím) adják a nómenklatúra hivatalos leírását.

Előirányzatok megszüntetése

Előirányzatok megszüntetése

Olyan felhasználatlan előirányzatok, amelyeket többé már nem lehet felhasználni.

Előirányzatok átvitele

Előirányzatok átvitele

Az évenkéntiség elve alóli kivétel, amelynek értelmében azok az előirányzatok, amelyeket egy adott költségvetési évben nem lehetett felhasználni, szigorú feltételek mellett kivételesen átvihetők és felhasználhatók a következő évben.

Kötelezettségvállalás

Kötelezettségvállalás

Jogilag kötelező ígéret finanszírozás nyújtására bizonyos feltételek mellett. Az EU kötelezettséget vállal arra, hogy visszatéríti az uniós finanszírozású projektek költségeinek rá eső részét. A ma tett kötelezettségvállalásokból lesznek a holnap kifizetései. A ma teljesített kifizetések a tegnap kötelezettségvállalásai.

Kötelezettségvállalási előirányzat

Kötelezettségvállalási előirányzat

A kötelezettségvállalási előirányzatok azon jogi kötelmek (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) összköltségét fedezik, amelyeket a folyó pénzügyi évben alá lehet írni.

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

A rendszer kötelezettségeinek a szolgálatból származó emelkedése a folyó pénzügyi évben.

Kötelezettségvállalás visszavonása

Kötelezettségvállalás visszavonása

Olyan eljárás, amellyel egy korábbi kötelezettségvállalást (vagy annak részét) törlik.

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Nyugdíj- vagy egyéb nyugellátási rendszer, amelyben a rendszer szabályai a fizetendő hozzájárulástól függetlenül határozzák meg a járadékokat, és a járadékok nem kapcsolódnak közvetlenül a rendszer befektetéseihez. A rendszer lehet finanszírozott vagy nem finanszírozott.

Származtatott pénzügyi eszköz

Származtatott pénzügyi eszköz

Olyan pénzügyi instrumentum, amelynek értéke egy másik pénzügyi instrumentum, mutatószám vagy tőzsdei áru értékében bekövetkezett változáshoz kapcsolódik. Míg az elsődleges pénzügyi instrumentumok (például állampapírok) birtokosának feltétel nélküli joga van arra, hogy a jövőben pénzeszközre (vagy egyéb gazdasági haszonra) tegyen szert, addig a származtatott pénzügyi eszköz birtokosa csupán feltételes joggal rendelkezik ilyen haszon megszerzésére. A származtatott pénzügyi eszközök egyik példája a tőzsdén kívüli határidős devizaügylet.

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetlen irányítás keretében a költségvetést közvetlenül a Bizottság szervezeti egységei, végrehajtó ügynökségek vagy vagyonkezelői alapok hajtják végre.

Diszkontráta

Diszkontráta

A pénz időbeli értékének kiigazítására alkalmazott ráta. A diszkontálás a különböző időszakokban felmerülő költségek és hasznok összehasonlítására alkalmazott technika.

Effektív kamatláb

Effektív kamatláb

Az a kamatláb, amely a becsült jövőbeli pénzbevételeket vagy kifizetéseket a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség várható élettartama alatt az eszköz vagy kötelezettség nettó könyv szerinti értékére diszkontálja.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Minden olyan pénzügyi eszköz vagy kötelezettség, amelyet a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amely vonatkozásában a valós érték változásait az időszak eredményével szemben számolják el (vagyis származtatott pénzügyi eszközök).

Pénzügyi korrekció

Pénzügyi korrekció

A pénzügyi korrekció célja, hogy megvédje az uniós költségvetést a szabálytalan kiadások terhétől. Megosztott irányítású kiadások tekintetében a szabálytalan kifizetések visszafizettetése elsősorban a tagállam felelőssége.

A „visszaigazolt” pénzügyi korrekciót az érintett tagállam elfogadta. A „kiszabott” pénzügyi korrekciót bizottsági határozattal elfogadták, és mindig nettó korrekció, amelynél a tagállam köteles visszatéríteni a szabálytalan pénzeszközöket az uniós költségvetésbe, így véglegesen csökken az érintett tagállamnak allokált pénzügyi keretösszeg. A visszaigazolt és a kiszabott pénzügyi korrekciók ebben a beszámolóban egy kategóriaként szerepelnek.

A „végrehajtott” pénzügyi korrekció korrigálta a megfigyelt szabálytalanságot.

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetett irányítás keretében a Bizottság költségvetés-végrehajtási feladatokat ruház át az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó szervekre.

Megszakítások és felfüggesztések

Megszakítások és felfüggesztések

Amennyiben a Bizottság a saját munkája vagy az ellenőrző hatóság által jelentett információk alapján úgy találja, hogy egy tagállam elmulasztotta orvosolni az irányítási és kontrollrendszerekben feltárt súlyos hiányosságokat és/vagy korrigálni a korábban bejelentett és igazolt szabálytalan kiadásokat, úgy megszakíthatja vagy felfüggesztheti a kifizetéseket.

Szabálytalanság

Szabálytalanság

A szabálytalanság olyan cselekmény, amely nem felel meg az alkalmazandó uniós vagy nemzeti szabályoknak, és amely potenciálisan negatív hatással lehet az Unió pénzügyi érdekeire. Szabálytalanságok a támogatást igénylő kedvezményezettek vagy a kifizetések teljesítéséért felelős hatóságok magatartásából eredhetnek. A szabálytalanság fogalma tágabb, mint a csalás fogalma, mivel ez utóbbi olyan magatartásra utal, amely bűncselekménynek minősülhet.

Megszűnő előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

A fel nem használt előirányzatokat a pénzügyi év végén törölni kell. A megszűnés azt jelenti, hogy az adott előirányzatok tekintetében teljes egészében vagy részben visszavonják a kiadások megtételére és/vagy kötelezettségek teremtésére irányuló engedélyt. Kizárólag a közös vállalkozások esetében – a pénzügyi szabályzatukban meghatározottak szerint – a fel nem használt előirányzatok beállíthatók a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba (az úgynevezett „N+3” szabály). A közös vállalkozások megszűnő előirányzatai tehát az N+3. pénzügyi évig reaktiválhatók.

Fennálló kötelezettségvállalások

Fennálló kötelezettségvállalások

A Reste à Liquider-hez (RAL)hasonlóan azt az összeget jelentik, amelynél a költségvetési kötelezettségvállalást már megtették, ám az azt követő kifizetést még nem teljesítették. Az EU számára későbbi évekre vonatkozó kifizetési kötelezettségeket jelentenek, és közvetlenül a többéves programok létezéséből és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok elkülönítéséből erednek.

Reste à Liquider-hez (RAL)

Saját források

Saját források

Az uniós költségvetés fő bevételi forrása. A különböző saját forrásokat az alkalmazandó sajátforrás-határozat (2020-ban: a 2014/335/EU tanácsi határozat) sorolja fel, elemei: tradicionális saját források, héaalapú források és GNI-alapú források.

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok a tárgyévben esedékes olyan kiadásokat fedezik, amelyek a tárgyévben és/vagy korábbi években tett jogi kötelezettségvállalásokból erednek.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénztárkészletet biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az alapul szolgáló szerződés, határozat, megállapodás vagy az alap-jogiaktus rendelkezéseinek megfelelően több részletre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni.

Megelőző intézkedések

Megelőző intézkedések

A megelőző intézkedések akkor állnak a Bizottság rendelkezésére az uniós költségvetés védelmében, amikor a Bizottság potenciális hiányosságokról szerez tudomást. Ezek az intézkedések magukban foglalják az uniós költségvetésből az operatív program részére teljesített kifizetések felfüggesztését és megszakítását.

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

A fennálló kötelezettségvállalásokhoz hasonlóan azt az összeget jelentik, amelynél a költségvetési kötelezettségvállalást már megtették, ám az azt követő kifizetést még nem teljesítették. Az EU számára későbbi évekre vonatkozó kifizetési kötelezettségeket jelentenek, és közvetlenül a többéves programok létezéséből és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok elkülönítéséből erednek.

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Megosztott irányítás esetén a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. Az uniós kiadások hozzávetőleg háromnegyede ezen irányítási mód alá tartozik.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A tradicionális saját forrásokat a saját forrásokról szóló határozat (2020-ban a 2014/335/EU tanácsi határozat) definiálja, elemei a vámok és cukorilletékek.

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Az átcsoportosítások előirányzatoknak egyik költségvetési sorról a másikra való áthelyezését jelentik a pénzügyi év folyamán, és ezáltal kivételt képeznek az egyediség költségvetési elve alól. Az átcsoportosításokat azonban az Európai Unió működéséről szóló szerződés a költségvetési rendeletben foglalt feltételek mellett kifejezetten megengedi. A költségvetési rendelet az átcsoportosítások különböző típusait határozza meg attól függően, hogy költségvetési címek, alcímek, jogcímcsoportok vagy jogcímek közötti vagy azokon belüli átcsoportosításokról van-e szó, és ezekhez különböző szintű engedélyezésre van szükség.

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

| AAR | Éves tevékenységi jelentés |
| --- | --- |
| AMIF | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap |
| AOD | Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő |
| ATM | Légiforgalmi szolgáltatás |
| BOP | Fizetési mérleg |
| BUFI -alap | Költségvetési pénzbírságok alapja |
| CEF | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz |
| CEF DI | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze |
| CIP | Versenyképességi és innovációs keretprogram |
| COM | Európai Bizottság |
| COSME | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program |
| COSO | A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága |
| CPR | Közös rendelkezésekről szóló rendelet |
| CCS LGF | A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze |
| D&WM | Leszerelés és hulladékkezelés |
| EAR | Uniós számviteli szabály |
| EaSI | Foglalkoztatás és szociális innováció |
| EBA | Európai Beruházási Alap |
| EBB | Európai Beruházási Bank |
| EBRD | Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank |
| ECA | Európai Számvevőszék |
| ECOFIN | Gazdasági és Pénzügyi Tanács |
| EDIF | Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz |
| EFA | Európai Fejlesztési Alap |
| EFFA | Európai Fenntartható Fejlődési Alap |
| EFSE | Délkelet-Európáért Európai Alap |
| EFSF | Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz |
| EFSM | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus |
| EFTA | Európai Szabadkereskedelmi Társulás |
| EGNOS | Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás |
| EGT | Európai Gazdasági Térség |
| EKB | Európai Központi Bank |
| EKSZ | Európai Külügyi Szolgálat |
| ElectriFI | Villamosításfinanszírozási kezdeményezés |
| ELM | Az EBB külső hitelezési megbízatása |
| ETHA | Európai Tengerügyi és Halászati Alap |
| EMGA | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap |
| EMVA | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap |
| ENEF | Vállalkozásbővítési alap |
| ENIF | Vállalkozásinnovációs alap |
| ENPI | Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz |
| EP | Európai Parlament |
| ERFA | Európai Regionális Fejlesztési Alap |
| ERI | EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés |
| ESA | Európai Űrügynökség |
| ESBA | Európai Stratégiai Beruházási Alap |
| ESIF | Európai strukturális és beruházási alapok |
| ESM | Európai Stabilitási Mechanizmus |
| ESZA | Európai Szociális Alap |
| ETF | Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998 |
| EU | Európai Unió |
| EUMETSAT | Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete |
| EUMSZ | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés |
| Euratom | Európai Atomenergia-közösség |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt) |
| FIFO | Először bevételezve, először kiadva |
| FP7 | Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram |
| FR | Uniós költségvetési rendelet |
| FSDA | A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése |
| GDP | Bruttó hazai termék |
| GMU | Gazdasági és monetáris unió |
| GNI | Bruttó nemzeti jövedelem |
| GNSS | Globális navigációs műholdrendszerek |
| H2020 | Horizont 2020 |
| HÉA | Hozzáadottérték-adó |
| IIW | Infrastrukturális és innovációs keret |
| IMF | Nemzetközi Valutaalap |
| IPSAS | Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok |
| IT | Információtechnológia |
| ITER | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor |
| JRC | Közös Kutatóközpont |
| KA | Kohéziós Alap |
| KAP | Közös agrárpolitika |
| KKV | Kis- és középvállalkozások |
| KV | Közös vállalkozás |
| LGTT | A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz |
| MAP | Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja |
| MEP | Európai parlamenti képviselő |
| MFA | Makroszintű pénzügyi támogatás |
| MKKV-K | Mikro-, kis- és középvállalkozások |
| ORD | Sajátforrás-határozat |
| PBI | Projektkötvény-kezdeményezés |
| PF4EE | Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze |
| PGF | Résztvevői garanciaalap |
| PPP | Köz-magán társulás |
| PSEO | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere |
| RAL | Fennálló kötelezettségvállalások |
| RSFF | Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus |
| RTD | Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára |
| SAPARD | Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program |
| SEMED | SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program |
| SIUGI | A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze |
| SMEW | Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret) |
| SURE | Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz |
| TOR | Tradicionális saját források |
| TPK | Többéves pénzügyi keret |
| TRDI | Átmeneti vidékfejlesztési eszköz |

AAR

Éves tevékenységi jelentés

AMIF

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

AOD

Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő

ATM

Légiforgalmi szolgáltatás

BOP

Fizetési mérleg

BUFI -alap

Költségvetési pénzbírságok alapja

CEF

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

CEF DI

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze

CIP

Versenyképességi és innovációs keretprogram

COM

Európai Bizottság

COSME

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program

COSO

A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága

CPR

Közös rendelkezésekről szóló rendelet

CCS LGF

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

D&WM

Leszerelés és hulladékkezelés

EAR

Uniós számviteli szabály

EaSI

Foglalkoztatás és szociális innováció

EBA

Európai Beruházási Alap

EBB

Európai Beruházási Bank

EBRD

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

ECA

Európai Számvevőszék

ECOFIN

Gazdasági és Pénzügyi Tanács

EDIF

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz

EFA

Európai Fejlesztési Alap

EFFA

Európai Fenntartható Fejlődési Alap

EFSE

Délkelet-Európáért Európai Alap

EFSF

Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz

EFSM

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

EFTA

Európai Szabadkereskedelmi Társulás

EGNOS

Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás

EGT

Európai Gazdasági Térség

EKB

Európai Központi Bank

EKSZ

Európai Külügyi Szolgálat

ElectriFI

Villamosításfinanszírozási kezdeményezés

ELM

Az EBB külső hitelezési megbízatása

ETHA

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

EMGA

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

EMVA

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

ENEF

Vállalkozásbővítési alap

ENIF

Vállalkozásinnovációs alap

ENPI

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

EP

Európai Parlament

ERFA

Európai Regionális Fejlesztési Alap

ERI

EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés

ESA

Európai Űrügynökség

ESBA

Európai Stratégiai Beruházási Alap

ESIF

Európai strukturális és beruházási alapok

ESM

Európai Stabilitási Mechanizmus

ESZA

Európai Szociális Alap

ETF

Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998

EU

Európai Unió

EUMETSAT

Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete

EUMSZ

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

Euratom

Európai Atomenergia-közösség

Felszámolás alatt álló ESZAK

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

FIFO

Először bevételezve, először kiadva

FP7

Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram

FR

Uniós költségvetési rendelet

FSDA

A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése

GDP

Bruttó hazai termék

GMU

Gazdasági és monetáris unió

GNI

Bruttó nemzeti jövedelem

GNSS

Globális navigációs műholdrendszerek

H2020

Horizont 2020

HÉA

Hozzáadottérték-adó

IIW

Infrastrukturális és innovációs keret

IMF

Nemzetközi Valutaalap

IPSAS

Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok

IT

Információtechnológia

ITER

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

JRC

Közös Kutatóközpont

KA

Kohéziós Alap

KAP

Közös agrárpolitika

KKV

Kis- és középvállalkozások

KV

Közös vállalkozás

LGTT

A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz

MAP

Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja

MEP

Európai parlamenti képviselő

MFA

Makroszintű pénzügyi támogatás

MKKV-K

Mikro-, kis- és középvállalkozások

ORD

Sajátforrás-határozat

PBI

Projektkötvény-kezdeményezés

PF4EE

Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze

PGF

Résztvevői garanciaalap

PPP

Köz-magán társulás

PSEO

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

RAL

Fennálló kötelezettségvállalások

RSFF

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

RTD

Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára

SAPARD

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program

SEMED

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

SIUGI

A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze

SMEW

Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret)

SURE

Szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz

TOR

Tradicionális saját források

TPK

Többéves pénzügyi keret

TRDI

Átmeneti vidékfejlesztési eszköz

---

(1)  A végrehajtott intézkedések teljes és naprakész áttekintése az EU koronavírus-járvány elleni válaszintézkedésekről szóló honlapján található: https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/timeline-eu-action_hu.

1

(2)  A Tanács (EU) 2016/369 rendelete (2016. március 15.) az Unión belül szükséghelyzeti támogatás nyújtásáról (HL L 70., 2016.3.16., 1. o.), módosította a Tanács (EU) 2020/521 rendelete (2020. április 14.) az (EU) 2016/369 rendelet szerinti szükséghelyzeti támogatás működésbe léptetéséről, valamint az említett rendelet rendelkezéseinek a Covid19-járványra tekintettel történő módosításáról (HL L 117., 2020.4.15., 3. o.).

2

(3)  Lásd az 1/2020. sz. költségvetés-módosítást (2020. április 17.) és a 6/2020. sz. költségvetés-módosítást (2020. szeptember 17.).

3

(4)  Lásd https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/health-research-and-innovation/coronavirus-research-and-innovation/financing-innovation_hu.

4

(5)  HL L 82 I ., 2020.3.19., 1. o.

5

(6)  HL L 94 I ., 2020.3.27., 1. o.

6

(7)  HL L 99., 2019.4.10., 41. o.

7

(8)  HL L 99., 2020.3.31., 5. o.

8

(9)  HL L 130., 2020.4.24., 1. o.

9

(10)  HL L 165., 2020.5.27., 31. o.

10

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

(11)  HL L 159., 2020.5.20., 1. o.

11

(12)  Az eltérő értékek – a folyó és a 2018. évi árak – ugyanazt az összeget jelentik nominális és reálértéken. Az eltérés az inflációnak megfelelő éves kiigazításból adódik.

12

(13)  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

13

(14)  HL L 345., 2017.12.27., 34. o.

14

(15)  HL L 249., 2017.9.27., 1. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 költségvetési rendelete (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.), 212. cikk.

16

(17)  HL L 168., 2014.6.7., 39. o.

17

(18)  A szubszidiaritás elvének megfelelően az Unió csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. Az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges (lásd az EUMSZ 5. cikkét).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

19

(20)  Lásd az EUMSZ 317. cikkét.

20

(21)  Ennek eredményeképpen az „Európai Bizottság” fogalom egyrészt az intézményt – a biztosi testületet – jelenti, amely a Bizottság tagjaiból áll, másrészt a Bizottság szervezeti egységeinek főigazgatói (és egyéb igazgatási struktúrák, például a szolgálatok, a hivatalok és a végrehajtó ügynökségek vezetői) által irányított igazgatást.

21

(22)  2019 közepe óta (a belső szabályok felülvizsgált 12. cikke alapján) az Európai Fejlesztési Alap (EFA) irányítását öt szervezeti egység (INTPA [DEVCO], ECHO, EAC, EACEA, JRC) közösen végzi.

22

(1)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

1

(2)  Az Európai Parlament által 2020. december 18-án elfogadott költségvetés rendelkezése szerint az Unió rövid lejáratú kötelezettségeit a tagállamok által 2021-ben beszedendő vagy azoktól 2021-ben lehívandó saját forrásokból kell kifizetni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet [HL L 56., 1968.3.4., 1. o.]) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

2

Az Európai Parlament által 2020. december 18-án elfogadott költségvetés rendelkezése szerint az Unió rövid lejáratú kötelezettségeit a tagállamok által 2021-ben beszedendő vagy azoktól 2021-ben lehívandó saját forrásokból kell kifizetni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet [HL L 56., 1968.3.4., 1. o.]) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

(3)  Az európai tisztviselők nyugdíjrendszere olyan, meghatározott ellátásokat tartalmazó fiktív (virtuális) alap, amelyben az alkalmazottak járulékai a jövőbeni nyugdíjuk finanszírozását szolgálják. Noha tényleges befektetési alap nem létezik, az az összeg, amelyet egy ilyen alap beszedett volna, a tagállamok hosszú lejáratú kötvényeibe befektetett összegnek minősül, és ez tükröződik az Európai Unió éves beszámolójában rögzített nyugdíjkötelezettségben. A személyzeti szabályzat 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok együttesen garantálják az ellátások kifizetését (a rendszer részletes bemutatását lásd a COM(2018) 829 dokumentumban).

3

(23)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

23

(24)  HL L 348., 2013.12.20., 129. o.

24

(25)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

25

(26)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

26

(4)  „A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok egyedileg csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

4

„A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok egyedileg csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

(27)  HL L 76., 2018.3.19., 30. o.

27

(*2)  Az EMVA pénzügyi kerete az (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 437., 2020.12.28., 1. o.) értelmében a 2014–2022 közötti időszakra vonatkozik.

*2

(28)  HL L 62., 2021.2.23., 41. o.

28

(29)  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

29

(30)  HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

30

(31)  HL L 60., 2020.2.28., 5. o.

31

(32)  HL L 291., 2018.11.16., 3. o.

32

(5)  HL L 132., 2016.5.21., 85. o.

5

(6)  A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

6

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

(7)  A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

7

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

(8)  Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a pénzpiaci alapokba és tőkeinstrumentumokba történő befektetéseket).

8

Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a pénzpiaci alapokba és tőkeinstrumentumokba történő befektetéseket).

(9)  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

9

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

(33)  HL L 128., 2009.5.27., 1. o.

33

(34)  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

34

(10)  Korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával.

10

Korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával.

(11)  A távozást követő első három évre fizetik.

11

A távozást követő első három évre fizetik.

(35)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

35

(36)  HL L 168., 2014.6.7., 29. o.

36

(37)  HL L 424., 2020.12.15., 1. o.

37

---

| 2021.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/207 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/207

---

Az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése

(2021/C 436/02)

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2021. június 30-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2020. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2021. június 30-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2020. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll;

| b) | a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| II. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2020. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2020. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

II.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2020. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Kiadások

| Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – „A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja” című bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt – a 2020. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI) szerint végeztük. A Számvevőszék e standardokban és kódexekben előírt felelősségét jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A hivatalos könyvvizsgálóknak a Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület által kiadott etikai kódexe szerinti függetlenségi követelményeket betartottuk és az ezekben előírt etikai kötelezettségeinknek is eleget tettünk. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk kialakításához. |
| --- | --- |

V.

A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja

| VI. | A 2020. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kiadások átfogó becsült hibaszintje 2,7 %. E kiadások jelentős részét – több mint felét – lényeges hibaszint jellemzi. Ez főként a költségtérítésen alapuló kiadásokat érinti, amelyek esetében a becsült hibaszint 4,0 %. Nagyrészt a kohéziós kiadások további növekedésének köszönhetően ezek a kiadások 2020-ban 87,2 milliárd euróra nőttek és ellenőrzési sokaságunk 59,0 %-át teszik ki (3). Az általunk feltárt hibák hatásai ezért lényegesek és az adott év elfogadott kiadásaira nézve általános érvényűek. |
| --- | --- |

VI.

Fontosabb ellenőrzési témák

Megvizsgáltuk a nyugdíjfizetési, illetve egyéb munkavállalói juttatásokra irányuló kötelezettséget

| VII. | Az Unió mérlegében 2020 végén 116,0 milliárd euró összegű nyugdíjra és más munkavállalói juttatásra vonatkozó kötelezettség szerepel, ami a 2020. évi összes kötelezettség (313,5 milliárd euró) több mint egyharmadát teszi ki. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Ezeknek a nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a legnagyobb része (100,7 milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A beszámolóban szereplő kötelezettség azon várható jövőbeni kifizetések jelenértékének becslése, amelyeket az Uniónak teljesítenie kell, hogy eleget tegyen nyugdíjfizetési kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | A nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik. Az Unió ugyan nem hozott létre külön nyugdíjalapot a jövőbeni nyugdíjkötelezettségek költségeinek fedezésére, ám a tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. Az Eurostat évente kiszámítja ezt a kötelezettséget a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője nevében olyan paraméterek felhasználásával, mint az uniós tisztviselők életkora és várható élettartama, valamint a jövőbeli gazdasági viszonyokra vonatkozó feltételezések. Ezeket a paramétereket és feltételezéseket a Bizottság aktuárius tanácsadói is értékelik. |
| --- | --- |

IX.

| X. | A nyugdíjkötelezettség 2020-as növekedése elsősorban a nominális diszkontráta csökkenésének tudható be, amelyet a globális kamatlábcsökkenés befolyásol (4). Főként ennek köszönhető a nyugdíjkötelezettség 2014 és 2020 közötti 98 %-os növekedése, 50,9 milliárd euróról 100,7 milliárd euróra (5). |
| --- | --- |

X.

| XI. | A nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a második legnagyobb részét az Uniónak a közös betegségbiztosítási rendszerrel (JSIS) kapcsolatos becsült kötelezettségei teszik ki, 2020 végén 12,9 milliárd euró összegben. Ez a kötelezettség az uniós alkalmazottak azon egészségügyi ellátásainak költségeihez kapcsolódik, amelyeket a munkavállalók foglalkoztatását követő időszak alatt kell kifizetni (a hozzájárulások levonását követően). |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Ellenőrzésünk részeként megvizsgáljuk az ezekről a rendszerekről készült aktuáriusi feltételezéseket és az ezek alapján készített értékelést. Értékelésünket egy külső, független aktuárius szakértő munkájára alapozzuk. Ellenőrizzük a számítások alapjául szolgáló alapadatokat, az aktuáriusi paramétereket és a kötelezettség kiszámítását. Megvizsgáljuk a kötelezettségeknek a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Megállapítjuk, hogy a nyugdíj- és egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó teljes kötelezettség konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós és megbízható. Végezetül folytatni fogjuk e jelentős kötelezettség kiszámításának, többek között az alapadatok megbízhatóságának az értékelését, segítve ezzel az azokra nézve végzett folyamatos bizottsági nyomon követést. |
| --- | --- |

XIII.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott jelentős év végi becsléseket

| XIV. | 2020 végén a kedvezményezetteknél felmerült, de még be nem jelentett támogatható kiadások becsült összege 107,8 milliárd euró volt (2019 végén: 105,7 milliárd euró). A Bizottság ezeket az összegeket elhatárolt költségként szerepeltette (6). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | 2020 végén a megosztott irányítású pénzügyi eszközök és támogatási rendszerek fel nem használt becsült összege 7,2 milliárd euróval szerepelt a beszámolókban (2019 vége: 6,9 milliárd euró), ez a mérlegben „a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek” néven szerepel. |
| --- | --- |

XV.

| XVI. | Az év végi becslések értékeléséhez megvizsgáltuk a Bizottság által az elhatárolás kiszámításához létrehozott rendszert, hogy a legtöbb kifizetést végrehajtó főigazgatóságok esetében megbizonyosodjunk annak helyességéről és teljeskörűségéről. A számlákból és előfinanszírozásokból vett mintánkra irányuló munkánk során megvizsgáltuk a vonatkozó elhatárolásokra vonatkozó számításokat, hogy megállapítsuk a hibásan megállapított elhatárolt kiadások kockázatát. A becslések elkészítéséhez alkalmazott általános módszertanról további magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli részlegétől. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Megállapítjuk, hogy az elhatárolt kiadások és a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. |
| --- | --- |

XVII.

Áttekintettük az Egyesült Királyság kilépési folyamata által generált eszközértékeket és az azoknak megfelelő (nem tőzsdei ügyletekből származó) bevételeket

| XVIII. | 2020. február 1. óta az Egyesült Királyság többé nem uniós tagállam. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a kilépési megállapodás) a két fél közötti megkötését követően az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy eleget tesz az uniós tagságából eredő, a korábbi többéves pénzügyi keretek szerinti valamennyi pénzügyi kötelezettségének. A 2020. december 31-én véget ért átmeneti időszakban az Egyesült Királyság továbbra is úgy járult hozzá az uniós költségvetéshez és úgy részesült annak előnyeiből, mintha tagállam lenne. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Az átmeneti időszak végét követően az Unió és az Egyesült Királyság között tovább fennálló kölcsönös kötelmekből bizonyos kötelezettségek és követelések erednek az Unió számára. Ezeknek a kötelmeknek tükröződniük kell az Unió éves beszámolójában. A Bizottság becslése szerint a mérleg fordulónapján az Egyesült Királyság 49,6 milliárd euróval tartozott az Uniónak, míg fordítva ugyanez a tartozás 2,1 milliárd eurót tett ki. Ezért a mérleg fordulónapján az uniós számlákon 47,5 milliárd euró nettó követelés szerepelt az Egyesült Királysággal szemben. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Szokásos ellenőrzési eljárásunk részeként megvitattuk a Bizottsággal a megjelenített eszközértékek és az azoknak megfelelő bevételösszegek ütemezését, pontosságát és teljeskörűségét. Újraszámoltuk az érintett összegeket, egyeztettük azokat az alapul szolgáló nyilvántartásokkal, és ellenőriztük a felhasznált feltételezések megfelelőségét. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Következtetésünk szerint a konszolidált éves beszámoló híven tükrözte az Egyesült Királyság kilépési folyamatához kapcsolódóan megjelenített teljes eszközállományt és bevételt. Ezeket az összegeket folyamatos felülvizsgálatnak fogjuk alávetni. |
| --- | --- |

XXI.

Felmértük, milyen hatással vannak a Covid19-járványhoz kapcsolódó intézkedések a beszámolóra

| XXII. | A Covid19-világjárványra reagálva a Bizottság jelentős forrásokat mozgósított a tagállamok közegészségügyének megerősítésére és a válság társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítésére az Európai Unióban. Ennek részeként finanszírozta egészségügyi eszközök sürgős beszerzését, nagyobb rugalmasságot vezetett be az Európai Strukturális és Beruházási Alapok pénzügyi támogatásának felhasználásában, és kedvező feltételekkel nyújtott hiteleket a tagállamoknak. E kezdeményezések pénzügyi hatásai jelentős mértékben kihatottak a pénzügyi kimutatásokra. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Szokásos ellenőrzési eljárásunk részeként ellenőriztük az uniós eszközöket, kötelezettségeket, bevételeket és kiadásokat, beleértve azokat is, amelyek a Bizottság által hozott intézkedésekhez kapcsolódnak. Következtetésünk szerint a konszolidált éves beszámoló ezeket híven tükrözte. |
| --- | --- |

XXIII.

Egyéb

| XXIV. | Az „egyéb információk” megadásáért a vezetőség felel. Az „egyéb információkhoz” tartoznak „Az év főbb pénzügyi eseményei”, a konszolidált beszámoló és arról készített jelentésünk azonban nem. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása és annak megállapítása, hogy azok lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben azonban nincsen miről beszámolnunk. |
| --- | --- |

XXIV.

A vezetőség felelőssége

| XXV. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatósági előírásoknak (jogszabályok, rendeletek, elvek, szabályok és standardok). Az Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben az ezt érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | A költségvetési rendelet (XIII. cím) értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének először a tárgyévet követő év március 31-ig előzetes beszámolóként, majd július 31-ig végleges beszámolóként kell bemutatnia ellenőrzésre az Unió konszolidált beszámolóját. Már az előzetes beszámolónak is megbízható és valós képet kell nyújtania az Unió pénzügyi helyzetéről. Ezért a költségvetési rendelet XIII. címében előírt feladatunk határidőre történő elvégzéséhez elengedhetetlen, hogy az előzetes beszámoló összes elemét végleges számításként mutassák be. Az előzetes és a végleges beszámoló között eltérés elvileg csak a mi észrevételeink nyomán lehetséges. |
| --- | --- |

XXVIII.

Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XXIX. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseket. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | A bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapját képező makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed, és – az előlegfizetésektől eltekintve – azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegfizetéseket akkor vizsgáljuk meg, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával elfogadja az igazolást; előfordulhat, hogy erre csak egy későbbi évben kerül sor. |
| --- | --- |

XXXI.

| XXXII. | Az ellenőrzés egésze során szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el. Továbbá:






  a) | Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékokat szerzünk, amelyek elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményünk kialakításához. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontrollok megkerülését, ezért nagyobb a kockázata, hogy az ilyen esetek feltáratlanul maradnak. |
| --- | --- | --- |

XXXII.

a)

Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékokat szerzünk, amelyek elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményünk kialakításához. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontrollok megkerülését, ezért nagyobb a kockázata, hogy az ilyen esetek feltáratlanul maradnak.

| b) | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása. |
| --- | --- |

b)

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása.

| c) | Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

c)

Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| d) | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

d)

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| e) | Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket. |
| --- | --- |

e)

Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket.

| f) | Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért. |
| --- | --- |

f)

Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért.

| XXXIII. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XXXIII.

| XXXIV. | Meghatározzuk, hogy a Bizottsággal és más ellenőrzött szervezetekkel megvitatott témák közül melyek voltak a konszolidált beszámoló ellenőrzése során a legjelentősebbek, és minősülnek ezáltal a tárgyidőszak tekintetében fontosabb ellenőrzési témáknak. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XXXIV.

2021. július 15.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések magyarázó megjegyzéseket is tartalmaznak.

2

(3)  További információk 2020. évi éves jelentésünk
  1.21–1.26
  . bekezdésében olvashatók.

3

1.21–1.26

(4)  Az Unió 2020. évi éves beszámolója, 2.9. megjegyzés.

4

(5)  Forrás: az Unió 2014–2020-as éves beszámolójának 2.9. megjegyzése.

5

(6)  Az összeg egyrészt a mérleg „kötelezettségek” oldalán megjelenített 64,4 milliárd euró elhatárolt kiadásból, másrészt a mérleg „eszközök” oldalán megjelenített, az előfinanszírozás értékét csökkentő 43,4 milliárd eurós összegből áll.

6

---